KIRIKU AEG
Tere tulemast Tallinnasse ”Kiriku aja” saate kaudu!
Kirsti Malmi Soome Rahvamisjonist reisib mööda Eestit rändlaulikuna.
Eestisse tuli ta esimest korda aastal 1998.
Ta on näinud Eesti tõusu kaasaegseks Euroopa riigiks.
Kas evangeelne sõnum on levinud sama kiiresti?
Või kas töö on veel pooleli, seda täna uurimegi.
Mida Eesti sinu jaoks tähendab?
Nende 14 aastaga on Eestist saanud mulle teine kodumaa.
Miks sa üldse läksid misjonitööle?
Võiks öelda, et polnud head põhjust mitte minna.
Ma ei saanud erilist ilmutust või kutset,
kuid misjonitöö oli tuttav lapsest peale.
Oma roll on ka vanemate ja ehk ka vanaema eestpalvetel.
Minu vanemad palvetasid, et mõnest lapsest saaks misjonär.
See oli ”ohtlik” palve, kõik lapsed on misjonitööl olnud.
Sind läkitati Venemaale, kuid maabusid Eestisse.
Oli see Jumala juhtimine?
Usun küll.
Olin teise organisatsiooni kaudu olnud varem 3 aastat Eestis.
Siis tuli misjonikursusel, mõte oli Eestisse tagasi tulla.
Kursuse ajal oli plaan mind Eesti asemel Siberisse saata.
Siis tuli Misjonikeskusest kutse peasekretäriks.
Olen kogenud, et minu koht on siin Eestis.
Mida kõike sinu töö hõlmab?
1.korda Eestis olles töötasin rohujuuretasandil,
kasutasin sõprussuhteid.
9 aastat tagasi sai minust Misjonikeskuse peasekretär,
olin keskuse juhataja parem käsi.
Oli palju erinevaid ülesandeid, juhtivaid ja korraldavaid.
Arendasin süsteemi, alustasime regulaarseid koosolekuid.
Mõtlesime, kuidas tööst inimesi informeerida,
asutasime meie lehe Misjonifailid.
Palju on tulnud korraldada üritusi, misjonipäevi ―
misjonikasvatuslikku tööd.
Viimase 5 aastaga on töö põhirõhk olnud muusikal,
rändlaulikuks olemisel. Sõidan mööda Eestit.
Evangelistiks saamine on olnud pikk protsess.
Tööülesannete muutumine ja bürootööst eemaldumine,
administratiivsest vastutusest loobumine oli pikk protsess.
Eelmisel kevadel oli Tallinnas vabatahtliku töö mess.
Organisatsioonid tutvustasid oma tegevust.
Ka kirik koos noorsootöö- ühendusega oli esindatud.
Seal oli võimalus ka üles astuda ja tuli kutse laulda.
Messi korraldaja kirjutas kavva, et esineb rändlaulik.
See vana mõiste oli hea leid ja kasutangi nüüd seda.
See on tunduvalt parem kui muusikaevangelist.
Evangelist on eestlasele veidi ähvardav sõna.
Ning muusikaevangelist oli veidi kummaline ühend.
Nädal tagasi andsin ühele prouale kutse oma kontserdile.
Tema meelest oli rändlaulik armas sõna.
See kirjeldab hästi minu tööd, reisin mööda Eestit.
Käin laulmas hooldekodudes, kogudustes.
Vahel laulangi 1-2 inimesele, nagu kevadisel messilgi.
On hea teha sellist tööd. Olen näinud Jumala ligiolu.
Loodan, et inimesed kogevad nende laulude läbi Jumalat,
seda et nad on väärtuslikud, nende elul on mõte.
Hooldekodude inimesi väärtustatakse harva ega
öelda, et nende elul on mõte.
Seda sõnumit vajavad ka argises oravarattas olijad.
Jumala juurde võib tulla sellisena, nagu ollakse.
Jumal tunneb huvi kõigi vastu, Tema annab lootuse,
aluse elule, andeksandmise Jeesuses, igavese elu.
Sageli alustan lauldes sellest, et elul on väärtus, ei ole teist
sellist sind. Jumalal on head mõtted sinu jaoks.
Kuidas on Eesti muutunud viimase 14 aasta jooksul?
Palju on toimunud väliseid muutusi. Eriti mõeldes ajale,
kui esimesi kordi siin õe pere juures käisin.
1993. aastal aitasin neil siia misjonitööle kolida.
Võrreldes selle Eestiga on palju muutunud.
Siis oli kõik hall, talvel väiksed teed lahti lükkamata.
Hallid kiviseinad, hall üldmulje, halb teenindus.
Kaubavalik on poodides suurenenud, poode on rohkem.
Eestlaste elatustase on teine. Muutus on siiski väline.
Inimeste sees ei ole muutused toimunud nii ulatuslikult
kui ühiskonnas ja välisilmes.
Kuidas sa ise oled muutunud?
Oma rolli kujunemine on olnud tähtis.
Olen küpsenud ja kasvanud rändlaulikuks.
See oli pikk protsess ja mitmetasandiline.
Paljud, kes tunnevad mind kui mu perekonda, on öelnud,
et käin isa jälgedes ja jätkan tema tööd.
See on mind torkinud, sest ma ei ole minu isa, Kyösti Malmi.
Minul pole samasugust muret hukkuvate hingede pärast
ega samasugust ”põlemist”, sama stiili tööd teha.
Olen otsinud oma stiili inimesteni jõudmiseks
ja evangeeliumi vahendamiseks. See on olnud oluline asi.
Muusikatöös olen õppinud laulmist, seegi pole kerge.
Koos paljude eesti kristlastega ootan vaimulikku ärkamist.
20 vabaduse aastaga on eestlased kogenud edu
ja viimaste aastate masu on paljudelt viinud aluse,
mis oli rajatud majanduslikule kindlusele.
Loodan, et inimesed pöörduvad Jumala poole
ning kogudustes oleks uut tuld ja innustust.
Tõlge: Liliann Keskinen