VARAAIT
Tere tulemast vaatama "Varaaita"!
Me jätkame täna taas Joosepi eluga.
Kui meil on raske, ei näe me muud kui pimedust.
On raske ette kujutada tervikut.
Aga mingil hetkel tuleb natuke valgust ja aja möödudes me näeme kogu pilti
ja seda, miks meil oli raske.
Nimelt pole olemas sellist kannatust, millel poleks mingit eesmärki.
Vähemalt ma ise usun nii.
Joosepi elu jälgides tekkib mõte,
mida ma ise tunneksin, kui oleksin Joosepi asemel?
Kuidas ma kogeksin seda pettumust ja kibedust,
millega ta aastaid pidi elama -
uuesti ja uuesti ühest ahistusest teise.
Samas me näeme ka teadmist sellest, et Jumal ei jäta ka rasketel hetkedel,
isegi vanglas mitte. Ka siis mitte, kui sõbrad alt veavad.
Ta õnnistab meid ka siis, kui väliselt on kitsas,
sest Ta on lubanud meie eest hoolt kanda.
Tere tulemast vaatama "Varaaita"
ja kui sul on Piibel, võta see välja ning jälgi saadet koos sellega!
VARAAIT
Mooses kirjutab oma esimeses raamatus Joosepist:
"Aga Jehoova oli Joosepiga ja pööras tema poole oma helduse
ning tegi, et ta sai vangihoone ülema soosikuks.
Ja vangihoone ülem andis Joosepi kätte kõik vangid,
kes olid vangihoones,
ja kõik, mis seal pidi tehtama, seadis tema.
Vangihoone ülem ei vaadanud millegi järele, mis oli tema käes,
sest Jehoova oli temaga ja mis ta tegi, Jehoova laskis korda minna."
Esimese Moosese 39: 21-23.
Joosepi elus oli 2 kohutavat kogemust. Vähemalt 2.
Dotani ja Listi.
Vennad petsid Joosepit Dotanis,
heitsid ta kaevu ja müüsid araabia kaupmeestele.
Listi linnas pettis teda Pootifari naine ja ta heideti vanglasse.
Mõlemal puhul kasutatakse sama sõna "bor".
Ajalugu kordas ennast -
nüüd olid nii Joosepi oma pere kui ka paganad ta hüljanud.
Sellest hoolimata, et ta elas puhast ja laitmatut elu,
mis on tugevalt seotud Jeesusega,
kes ka hüljati oma suguvõsa, oma rahva ja ka paganate poolt.
Ka Jeesuse eluga on seotud kaks alandamist -
Isa aulisest kodust Petlemma ja söödasõime, Jumalast inimeseks
Ja teine - Ketsemanist uurimisvanglasse
Kaifase lossi keldrisse ja sealt Kolgatale patutuna neetuks.
Vangla oli Joosepile nagu näitlik Kolgata ja teekond toonelasse.
Jeesus oli maapõues kolm ööpäeva ja Joosep vanglas kolm aastat,
aga erinevalt Jeesusest ei kaotanud Joosep oma elu.
Egiptuse vangla oli kole koht, see oli tavaline auk maas
ja vangid lasti sinna redeliga, mis seejärel üles tõsteti.
Pealelastava resti kaudu oli vange kerge valvata, toita ja jälgida.
Auk oli päeval kuum ja öösel külm.
Selles vanglas, kus Pootifar oli vangide ülevaatajaks
ja kuhu ta lasi Joosepi heita, hoiti kuninga vange heades tingimustes.
See oli valitseja vastu tehtud kuritegudes süüdi olevate vangide
eeluurimisvangla.
Teiste suhtes oleks oldud ehk lihtsamad, teiste puhul karmimad -
me ei tea päris täpselt,
aga igatahes õnnistas Jumal Joosepit nii,
et ta sai vangla vastutava juhi soosikuks.
Võime vaid arvata, mil määral Pootifar seda mõjutas.
Aga Joosep sai taas
samasuguse ülesande nagu Pootifari majas - majavalitseja,
mis oli usaldatud mehe töö.
Ta võis vabalt tegutseda vangide juhina,
siiski meeles pidades, et on ka ise vang.
Õnnistus ja edu saatsid Joosepit ka vanglas, kuna Issand oli temaga.
Samal ajal, kui ta kannatas ja koges ebaõiglust, kuigi polnud süüdi,
samal ajal Jumal õnnistas teda, kuna Jumal oli temaga.
See ütelus kordub peatükis 39 neli korda.
Kuhu tahes Jumal Joosepi viis, seal Ta ka oli Joosepiga.
Kõikides oludes - isakodust orjusesse ja vanglasse ja siis vaarao õukonda.
See on alles õige eduteoloogia - Jumala ligiolu raskustes.
Näiteks Apostlite tegudes räägib Jumal oma sangaritest,
kes on kannatavad sangarid - see on õige eduteoloogia.
Samal ajal, kui Jumal juhib meid omast loobuma, on Ta meiega
ja selles on õnnistuse saladus.
Sama või midagi veelgi konkreetsemat kogesid võib-olla Taanieli kolm sõpra,
kui neid heideti tulisesse ahju,
kuna nad ei nõustunud kummardama Nebukadnetsari kuju ees.
Piiblitekst ütleb peatükis 3:
"Siis kuningas Nebukadnetsar ehmus ja tõusis kähku üles,
kostis ja ütles oma nõuandjaile:
"Kas me ei heitnud kolm seotud meest tulle?"
Nad kostsid ja ütlesid kuningale: "Tõepoolest, kuningas!"
Tema kostis ja ütles: "Vaata ma näen nelja meest vabalt tules käivat
ja neil pole midagi viga, neljas aga on välimuselt Jumalate poja sarnane!"
Jumal on lubanud olla meiega kõikides oludes.
Vahel on see ligiolu tuntav ja vahel mitte.
Ka meie elus on olukordi, mil me jääme üksi, kui keegi on meid petnud
või oleme kogenud, et oleme nagu vangis, oleme kogenud ebaõiglust.
Siis ei tundu, et Jeesus on ligidal - kindlasti mitte.
Aga ka siis me võime loota selle sõna peale, mida Jeesus ütles,
et Ta on meiega igal päeval kuni maailma lõpuni.
Paljudes misjonijutustustes võime lugeda inimestest,
kes on olnud kohutavates oludes
ja kogu oma valu keskel
olnud lähemal Jeesusele kui kunagi enne või peale seda.
Mooses jätkab:
"Ja pärast seda lugu sündis,
et Egiptuse kuninga joogikallaja ja pagar
eksisid oma isanda Egiptuse kuninga vastu.
Ja vaarao sai väga kurjaks oma kahe hoovkondlase peale,
joogikallajate ülema ja pagarite ülema peale.
Ja ta andis nad vahi alla ihukaitsepealiku kotta,
vangihoonesse, samasse paika, kus Joosep kinni oli.
Ja ihukaitsepealik pani Joosepi nende juure,
et ta neid teeniks;
ja nad olid vahi all kaua aega.
Ja need mõlemad nägid ühel ööl unenäo,
kumbki oma unenäo, kumbki oma tähendusega unenäo,
Egiptuse kuninga joogikallaja ja pagar, kes vangihoones kinni olid.
Kui Joosep tuli hommikul nende juure ja nägi neid,
vaata, siis olid nad nukra näoga!
Ja ta küsis vaarao hoovkondlastelt,
kes olid ühes temaga vahi all ta isanda kojas, üteldes:
"Mispärast on teil täna nii pahurad näod?"
Ja nad vastasid temale:
"Me nägime unenägusid, aga ei ole kedagi, kes need seletaks!"
Ja Joosep ütles neile:
"Eks seletused ole Jumala käes? Siiski jutustage mulle!"
Pagar ja joogikallaja on mõlemad hinnatud ülikud -
nende töö oli väga usalduslik.
Toidu eest vastutajatelt nõuti tingimusteta truudust valitsejale.
Mürgitamine oli traditsiooniliselt valitsejate puhul
lihtsaim viis surmamiseks.
Näiteks oli joogikallaja ülesanne nii toidu kui joogi maitsmine.
Ta tagas oma elus püsimisega selle, et valitseja toidus polnud mürki.
Ja ilmselt oli vaarao toidu suhtes tekkinud kahtlusi -
võimalik, et keegi oli püüdnud panna toidu sisse midagi mürgist.
Kas vaarao oli äkitselt haigestunud, sellest ei räägita,
aga igatahes sattusid kaks kõige enam vastutavat isikut
kahtlusaluste hulka.
Ja uurimise tulemusena sai ka süüdlane hiljem avalikuks.
Kui me võrdleme nüüd seda Jeesusega
ja Messia ilmutusega Uues Testamendis,
siis nii nagu Joosepil, oli ka Jeesusel oma kannatustee ja 2 kuritöökaaslast.
Nii nagu Kolgatal sai üks röövlitest Jumalalt armu,
nii anti ka Joosepi kaaslastest teisele armu.
Viide ihukaitsepealiku kojale osutab Pootifari lähedasele suhtele vanglaga.
Vangla, kus Joosepit ja teisi kuninga vange hoiti,
asus Pootifari maja lähedal.
Ehkki Joosep oli vangla eest vastutav,
sai ta eriülesandeks kahe ülikust vangi teenimise.
Sedasi ei saanud olud enam olla nii kehvad,
kui 3-aastase vangistuse alguses.
Ja jälle juhtis Jumal Joosepit unenägude kaudu.
Tõsi, seekord teiste nähtud unenägude kaudu.
Meeste unenäod muutsid mõlemad mehed tõsiseks.
Nad said aru, et unenäod tähendasid enamat kui painajaid
ja mõistsid, et neis oli sõnum.
Joosep küsis, mis oli vanglas meeste masenduse põhjuseks - see on huvitav.
"Miks te olete nii masendunud siin vanglas?"
Siin võib näha empaatiat,
mis neis oludes polnud kindlasti nii tavaline.
Positiivsus polnud vangla kõige loomulikum meeleolu.
Unenägude seletamiseks oli õukonnas ametimehi,
kes üldiselt tõlgendasid meelsasti kuningale unenägusid.
Nii Egiptuses kui Babüloonias koostati unenägude seletajaid,
mis sisaldasid näidisunenägusid nende avamiseks.
Usuti, et jumalad rääkisid unenägude kaudu,
aga nad ei avaldanud siiski nende tähendusi,
see jäi inimese ülesandeks.
"Unenägude seletused on Jumala käes" ütles Joosep
"ja ainult Jumal võib seda seletada, aga rääkige nüüd mulle."
"Rääkige nüüd mulle ka!"
Joosep ei uhkustanud oma unenägudega
ega nende seletustega,
ehkki tal oleks olnud kogemusi selles.
Ta tunnistas, et ainult Jumal võib anda neile seletuse.
VARAAIT
Ka meie aja inimestele pakuvad unenäod huvi - vahel liigagi palju.
Kui inimesel pole ühendust Jumalaga ja Tema juhtimisega,
toetub ta kergelt ükskõik, mis vahendile, mis lubab tulevikku ennustada.
Üks selline on unenägu.
Kui näed mõne unenäo, mõnd erilist sündmust unes,
otsitakse sellele seletust eriti Freudi
ja teiste unenägude seletajate õpetustest.
See pole täiesti võõras ka tänapäeva kristluses.
Jah, on olemas unenägusid, mille kaudu Jumal räägib,
aga Ta peab alati andma neile ka seletuse,
ja seda ei õpita raamatust.
Ei unenägude seletajatest ega teistest sarnastest raamatutest,
mida on poodides riiulitäite kaupa.
Piiblis räägib Jumal unenägude kaudu üllatavalt vähe,
aga just Joosepi elus üllatavalt palju.
Meie aja unenägude buumi ajal õpetatakse,
et kestahes võib seletada oma unenägusid
raamatute ja sümbolite kaudu
ja isegi, et kõikidel unenägudel on tähendus.
Sellel teel toetume oma psüühhikale ja kindlasti satume eksiteele.
Üleloomulikes ilmingutes ja karismaatikas
on põhjust pöörata tähelepanu psüühhika rollile.
Vaimulikkuse ja hingelisuse piir on sageli nagu vette tõmmatud joon.
Ainult Jumal võib anda ülesehitavaid ja tähenduslikke unenägusid
ja vaid Jumal võib anda neile seletuse.
Kuidas siis ära tunda unenägu, mis on Jumalalt?
See juhib Kristuse juurde, see austab Jeesust.
See on kooskõlas Piibli ilmutusega.
Jumal annab unenägusid, Jumal annab armuande,
Jumal räägib unenägude kaudu,
aga need tuleb alati läbi katsuda Jumala Sõna valguses.
VARAAIT
Esimese Moosese raamatu 40. peatükis öeldakse:
"Ja joogikallajate ülem jutustas oma unenäo Joosepile
ning ütles temale:
"Mu unenäos oli nõnda:
vaata, mu ees oli viinapuu ja viinapuul oli kolm oksa;
see lehistus, õitses ja marjakobarad valmisid;
mul oli käes vaarao karikas
ja ma võtsin viinamarju ja pigistasin neid vaarao karikasse
ja andsin karika vaarao kätte."
Ja Joosep ütles temale: "Selle seletus on niisugune:
kolm oksa on kolm päeva.
Enne kui kolm päeva on möödunud, vaarao tõstab su pea üles
ja paneb sind tagasi su ametisse
ja sa annad vaaraole karikat kätte endist viisi,
nagu siis, kui olid ta joogikallaja.
Aga pea mind meeles, kui su käsi hästi käib
ja tee mulle siis head ning tuleta mind vaaraole meele
ja vii mind siit hoonest välja,
sest mind on vargsi viisil varastatud heebrealaste maalt
ja ma pole siingi teinud midagi, et mind vangiurkasse pandaks!""
Unenägude seletus tundub lihtne,
aga ka Joosep ei suutnud seda ilma Jumala armu ja mõjutuseta.
Unenäos nägi joogikallaja 3 oksa, mida Joosep ühendas 3 päevaga.
Unenägu ennustas joogikallajale armu andmist
ja kolme päeva pärast oma endisele tööle ennistamist.
See kindlasti julgustas meest,
aga ta ei võinud olla kindel selle tõepärasuses enne,
kui see tõeks sai.
Unenäod ja prohveteeringud on mõeldud julgustama Jumala omasid
lootma Jumala peale.
Need pole mõeldud selleks,
et langetaksime otsuseid pelgalt unenägude põhjal
või et need ennustaks meile tulevikku ning rahuldaks meie uudishimu.
Ei! Nende eesmärk on julgustada meid lootma Jumala vastustele.
Joosepi vastuses joogikallajale tuleb välja tema ahastus ja valu.
Ta tundis end petetud ja hüljatuna ja olud polnud mugavad.
Ta ei nautinud oma rolli, kuid rahuldus sellega
ja lootis, et Jumal kannab hoolt tema eest.
Ta ei jäänud täiesti passiivselt oma saatust ootama,
vaid palus, et joogikallaja viiks vabanedes vaaraole teate,
et ka Joosep vabaneks.
Üks küsimus, mis mul tekkib, on see,
et mil määral võime ise tegutseda, oodates Jumala aega?
Mil määral peaksime ise tegutsema
ja mil määral peaksime olema vait ja ootama?
See on alati sama raske ja mul pole sellele alati vastust.
Kui mõtleme Joosepi antud eluetapile messiaanlikult,
siis Joosepi sõnades "Pea mind meeles, kui su käsi hästi käib",
kostuvad messiaanlikult teise ristiröövli sõnad:
"Mõtle minule, kui sa oma kuningriiki tuled!",
mida ta ütles Jeesusele ristil.
Nendes sõnades kajab ka Jeesuse ohe Ketsemani aias:
"Minu Isa, kui on võimalik, siis mingu see karikas minust mööda.
Ometi mitte nõnda, kuidas mina tahan, vaid kuidas sina tahad!"
Pea üles tõstmine esineb selles peatükis kolm korda.
Selle taga on kuulda Jeesuse sõnu:
"Ja kui mind maa pealt ülendatakse, siis ma tõmban kõik enese juurde."
Jeesus ülendati nii ristile kui tagasi taevasse.
Ka joogikallaja ülendati tagasi oma hinnatud seisusesse.
Võrdluspildid on siin ülestikku ja üksteise sees.
Siin on palju võrdluspilte.
Kolm päeva on viide Jeesuse kolmele päevale hauas.
Messiaanlikkust õhkub selle loo igast pöördest.
Pagari unenägu ja seletus - tekst jätkub:
"Kui pagarite ülem nägi, et ta oli hästi seletanud,
siis ta ütles Joosepile:
"Ka mina nägin und, ja vaata, mu pea kohal oli kolm punutud korvi.
Kõige ülemises korvis oli kõiksugu vaaraole valmistatud pagarirooga,
aga linnud sõid selle mu peapealsest korvist."
Ja Joosep vastas ning ütles: "Selle seletus on niisugune:
kolm korvi on kolm päeva.
Enne kui kolm päeva on möödunud,
vaarao võtab sul pea otsast ja poob sind puusse
ning linnud söövad liha su pealt."
Ja kolmandal päeval, vaarao sünnipäeval,
kui ta tegi kõigile oma sulastele joomapidu,
sündiski, et ta tõstis üles joogikallajate ülema pea,
samuti pagarite ülema pea oma sulaste seast,
ja pani joogikallajate ülema tema joogikallajaametisse
vaaraole karikat kätte ulatama,
aga pagarite ülema ta laskis puua, nõnda nagu Joosep oli seletanud.
Ent joogikallajate ülem ei pidanud Joosepit meeles,
vaid unustas tema ära."
Pagarite ülem sai julgust teise saadud positiivsest seletusest
ja sai innustust ka oma unenäo Joosepile jutustamiseks.
Tema saadud vastus aga ei olnud julgustav.
Ka paljud soomlased on innustunud minema palvejärjekorda,
kuuldes, et sõber on terveks saanud.
Paljud on ka kibestunud,
kui Jumal pole parandanud, vaid on vastanud vaikimisega.
Nad on ahastuses, kuna teine paranes, aga nemad mitte.
Pagari saadud unenägu, nagu ka joogikallaja uni,
viitas tema endisele tööle.
See rääkis omalt poolt,
kuidas Jumal tunneb iga inimese eluolukordi.
Ta tunneb sinu eluolukordi, Ta võtab seda arvesse
ja räägib selles keeles, millest me aru saame.
See on päriselt nii.
Sõnum oli kindlasti pagarile, mitte kellelegi teisele.
Ta ise kindlasti mõistis, et nüüd räägitakse mulle.
Kui Jumal räägib inimesele kasvõi prohveti sõnade kaudu,
räägib Ta nii, et inimene on kindel, et see on talle.
Isegi kui teised ei tea midagi.
Jumal võib rääkida näiteks avalikul teenistusel
teadmise sõnade kaudu
ja kõik, mida ees räägitakse, tuleb just mulle ja teised ei tea midagi.
Jumal arvestab ka sinu eluolukordi ja laseb sul mõista,
et Ta teab ja tunneb sinu olukordi ja Ta ei taha sind häbistada.
Mul oli selline olukord ühel seminaril, kus oli üks pastor,
kes sai prohvetliku sõnumi nii, et ta sai selle varem kirjutatuna.
Ta kirjutas pisikestele paberitele, et ütle sellele ja sellele
ja siis teenistusel ta ütles, et:
"Siin on üks inimene, kellel on triibuline särk
ja Jumalal on sulle sõnum." Aga kedagi polnud.
Mul ei tulnud pähegi, et mul endal on triibuline särk.
Peale teenistust läksin rääkima, et võib-olla see sõnum oligi mulle.
Et mul ei tulnud siis pähe ja ta andis selle sõnumi
ning see oli täiega kümnesse!
Aga see triibuline särk osutas, et see on mulle.
See oli selles sõnumis nii tugevalt.
Jumal arvestab teatud üksikasju,
millega Ta teeb selle usutavaks ka inimesele endale.
Et inimene teab, et see on nüüd talle.
Pagari uni läks täide.
Samal päeval, vaarao sünnipäeval, kui joogikallaja sai tagasi oma ameti,
tõsteti pagari pea poomiseks.
Kui seda sobitada Jeesusega,
siis mõlemad neist ülikutest selles Pootifari vanglas
tõsteti üles kolm päeva pärast unenäo nägemist.
Teine tõsteti tagasi oma ametisse ja teine tõsteti üles poomiseks.
Tähendusrikkalt viitab see sündmus Jeesusele -
vähemalt nii, et ka Jeesusel oli kõrval kaks röövlit - ristipuul.
Jeesuse moodi ülendati üks neist nagu kuninglikku ametisse,
nii nagu Jeesus ütles: "Veel täna pead sa olema minuga paradiisis.
Jeesuse moodi tõsteti ka teine röövel ristipuule,
aga tema ei pääsenud paradiisi.
Inimkond jaguneb Jeesuse suhtes kaheks -
ühed, kes toetuvad Temale nagu esimene röövel
ja teised, kes pilkavad Teda teise röövli moel ka surres.
Ühed pääsevad paradiisi ja taevasse, teised mitte.
Toetumine Jeesusele otsustab kõik.
Joosep koges ühe pettumuse teise järel
nagu oleks veel vähe olnud, et vennad teda petsid
ja et Pootifari naine pettis.
Ka joogikallaja vedas alt ja unustas oma lubadustest hoolimata
Joosepi veel 2 aastaks vanglasse.
Mõelge - kaks aastat lisaks.
Joosep aga ei teadnud, et see saab olema kaks aastat.
VARAAIT
Kui me vaatame Joosepi elu, võime leida lohutust ja julgustust,
jaksamaks oma vanglas veel natuke.
See hetk, kui Jumal sind sinu vanglast vabastab, tuleb kindlasti.
Olgu see siis haiguse vangla või inimsuhete vangla
või majandusliku puuduse vangla.
Kui me võime leida lohutust Joosepi elust,
siis veelgi enam võime leida seda Jeesuse elust,
sest Jeesus kannatas veel enam kui Joosep
ja Ta kannatas kõike sinu pärast,
et sa ei satuks igavese põrgu vanglasse.
Võib olla, et mõni meist istub täna sisemises vanglas mõne patu pärast -
südametunnistus piinab, paljastamise hirm ahistab.
Jeesus tahab vabastada sind sellest vanglast.
Sul pole vaja oodata kaks aastat,
sest Jeesus on juba nüüd lepitanud kõik sinu patud.
Sa võid Jumalale kõik üles tunnistada ja pääseda oma vanglast.
Jeesus on avanud meile kõigile ukse välja oma vanglast
ja meil pole vaja oodata ei päeva, nädalat ega kaht aastat -
see hetk on nüüd.
Palvetame koos.
Jeesus, anna meile praegu andeks, anna mulle praegu andeks see patt,
mis on mind sulgenud vanglasse.
Anna mulle andeks see patt, mis on rikkunud inimsuhteid
ja see, mis on teinud minu kõrval elamise raskeks.
Anna mulle andeks kõik see, milles ma olen eksinud teiste vastu
ja tänu, Jeesus,
et Sa oled lepitanud meie patud Kolgata ristil.
Tänu, et vangla uks on lahti ja me pääseme sealt välja.
Jeesus, Sinu nimel, aamen!
Tore, et olid vaatamas "Varaaita"!
Soovides toetada TV7 tööd, võid helistada 900 1777 (7 eur) Aitäh!
Me jätkame Joosepi eluga taas kahe nädala pärast.
Seniks rohkelt õnnistust!
Nägemist!
Tõlge: Ülle Kapanen