VARAAIT
Tere tulemast taas "Varaaita"!
Jätkame täna õpetussarjaga "Teisiti öeldes" ja räägime
Jeesuse tähendamissõnadest.
Sel korral on teemaks "Sõnum Taevasse".
Paljudel meist on mobiil, mitu isegi ja me kasutame neid rääkimiseks
ja...vabandust...sõnum tuli....
Ma pean sellele kiiresti vastama.
Me kasutame seda sõnumite saatmiseks.
Kui me saadame sõnumi, siis me ootame, et sellele vastatakse.
Kui teine ei vasta, siis üritame mitu korda, kas pole tõsi.
Üks hetk, vabandust!
Oled märganud, et sõnumid tungivad igasuguse muu tegevuse keskele.
Kõnedele saab hiljem vastata, aga sõnumile tahaks kohe vastata.
Kui me võrdleme sõnumeid palvetega, on need nagu palvesõnumid Jumalale.
Jumal ei tee kunagi nii, et ...aaa, ma ei vasta sellele,
vaid võtab seda alati tõsiselt.
Tema vastab meie palvele isegi kui see võtab rohkem aega.
Sel korral võrdleme telefoni kasutamist ja sõnumite saatmist palvega.
Tere tulemast saatesse!
VARAAIT
Luukas kirjutab oma evangeeliumi 18. ptk salmis 1:
"Aga ta ütles neile tähendamissõna, selleks et alati tuleks palvetada
ja mitte tüdida."
Jeesus on just enne seda rääkinud oma tagasitulekust,
teisest tulemisest.
Jeesuse ootamisel on palve tähtis, ilma palveta me pole valmis
Tema ootamatuks tagasitulekuks.
Seepärast õhutas Jeesus alati palvetama.
Me võime läheneda Jumalale alati kõikides asjades.
Jumalal ei ole vastuvõtuaegu ja kui me helistame taevasesse keskusesse,
sealt ei vastata kunagi, et oodake palun või kas jääte ootama.
Jumalal on alati vastuvõtuaeg.
Jeesuse sõnad, et paluge lakkamata ei tähenda,
et me peaksime olema kogu aeg põlvili.
Asi on suhtumises, ühenduses Jumalaga.
Ma võin ka praegu olla ja olen ühenduses Jumalaga, palun kogu aeg.
Teiseks õhutas Jeesus palvetama tüdimata.
Palvetamisest on lihtne tüdineda, eriti mida lähemal on Jeesuse
tagasitulek, seda enam kiireneb tempo maa peal, seda raskem on
kristlastel valvata ja Tema sõnast kinni pidada ja teha õigesti.
Eriti tüdineb lõpuajal.
Tuleb asju, mis kergelt rikuvad meie ühendust Jumalaga ja tõmbavad
meie tähelepanu ära Jeesuselt.
Jumal ei vaja meie palveid, me ise vajame neid.
Palvet on sageli võrreldud paadiga.
Oleme paadiga hiigelsuure laeva kõrval ja heidame paadist köie ning
tirime seda suurt laeva lähemale... ei - tegelikult tõmbame ennast
Jumalale lähemale.
Väike paat liigub, mitte suur laev.
Vahel tundub kristlasele, et palvest pole mingit kasu,
et Jumal ei kuule meie palveid.
Me ei märka, et meie paat liigub Jumalale lähemale kui me palume.
18.peatükis Jeesus jätkab:
"Ta ütles:"Ühes linnas oli kohtunik, kes ei kartnud Jumalat
ega häbenenud inimesi. Samas linnas oli ka lesknaine.
See tuli ta juure ja ütles: Kaitse mu õigust mu vastase vastu!
Ja kaua aega ta ei tahtnud. Kuid pärast ta mõtles iseeneses:
Ehk ma küll Jumalat ei karda ja inimesi ei häbene, siis ometigi,
kuna see lesk mind tüütab, muretsen ma temale õiguse, et ta viimaks
ei tuleks ja mulle näkku ei lööks!"
Igas linnas oli vanasti linna raad, kümme meest,
kes lahendasid muu seas ka inimeste vahelisi asju.
Hiljem tegutses Iisraelis selles ametis üks isik,
eriti väiksemates kohtades.
Ilmselt polnud kõne all advokaat vaid kohtunik,
kes lahendas inimestevahelisi riiuküsimusi.
Jeesus kirjeldab seda kohtunikku kahel moel: ta ei kartnud Jumalat.
See kohtunik ei hoolinud sellest, mida inimesed temast mõtlesid ja
rääkisid, ta ei hoolinud halvast mainest ega üldse inimestest.
Inimesed olid tema jaoks õhk ja ainult vältimatu kasu objekt.
Kokkuvõttes oli see mees isekas ja paha inimene.
Kohtunikel oli halb komme võtta pistist, asjad arenesid palju
paremini kui kliendil oli natuke meelehead.
Paljudes maades on ka praegu selline komme.
Need kaks joont on alati seotud - kui inimene ei karda Jumalat,
on tema suhtumine ligimestesse kalk ja armutu.
Armastus on Jumalast, ütleb Johannes oma 1. kirja 3. peatüki salmis 8.
Ta ütleb, et kes ei armasta, see ei tunne Jumalat,sest Jumal on armastus.
Meie tõeline suhe ligimestega sõltub meie suhtest Jumalaga.
Meie aja inimene ei karda Jumalat ega austa ligimesi.
Mida lähemal oleme lõpuajale, seda kalgimaks muutuvad suhtumised.
VARAAIT
Selle kohtuniku ühel kliendil, ühel linnas elaval lesknaisel polnud
ilmselt raha pistise andmiseks ja seepärast polnud kohtunikul kiiret
selle naise riiuasja ajamisega.
Lese seisund oli selles kultuuris erakordselt halb.
Moosese seaduses ei manitseta ilmaasjata kandma hoolt leskede ja
orbude eest - nad olid allajääjad.
Kui kohtunik ei ajaks selle lese asju, poleks tal muid võimalusi.
Lõpuks naine märkas, et kohtunik ei tegutse ilma pistiseta ja
ta võttis kasutusele väsitamise taktika.
Võin kujutleda teda seismas igal hommikul kohtuniku vastuvõtul ja
sealt igal õhtul viimasena lahkumas ja pidevalt püüdmas pääseda
kohtuniku jutule.
Muidugi see segab kohtunikku ja tema päeva kulgu.
Vähehaaval muutusid kohtuniku päevad süngeks pelgalt sellest, et
ta teadis, et see naine on jälle seal ja tuleb taas häirima.
Ka teised teadsid seda.
Asja tegi raskeks see, et kohtunik teadis, et ta toimib valesti.
Meil võetaks kohtunikud sellise käitumise eest vastutusele
ametikohustuste rikkumise eest.
Soome on üks maailma kõige vähem korrumpeerunud riik.
Paljudes teistes ühiskondades on probleem palju suurem.
Ka meil on kohtunikul õigus mingil määral otsustada,
milliseid asju käsitleda ja milliseid mitte.
Tunnen mõnda kohtunikku ja nende puhul on see üsna täpne,
kuidas asjad peavad arenema.
Üsna vähe on mängumaad.
Soomes on igal inimesel õigus erapooletule kohtule ja õigusabile.
Kui endal pole raha õigusabile, määratakse see kohtu poolt.
Praktiliselt võib ka meil raha otsustada, sest suure rahaga saab
head advokaadid ja halb advokaat võib iga asja ära rikkuda.
VARAAIT
Jumal vastab orvu, vaese ja lese hüüdmisele.
Ta ajab omade asju.
Me oleme igaüks lesknaise sarnased palvetajad.
Me ei suuda Jumalat kunagi ära osta, ei midagi tehes ega rahaga ega muuga.
Ainus viis on paluda üha uuesti ja uuesti Jumalat,
et Ta halastaks meie peale.
Ka Jumala omad kahtlevad vahel Jumala tahtes ja kujutlevad,
et Jumal on ülekohtuse kohtuniku sarnane despoot,
kes ei viitsi vastata palvetele.
Pereisade või -emadena me teame, et vahel kui lapsed paluvad,
me ei viitsi, ei jaksa... ei viitsi minna.
Laps hüüab maja teisest otsast ja ootab, et ema või isa tormab kohe
kuulama, mida öeldi... ei viitsi... tule siia, kui sa tahad rääkida.
Me mõtleme et ka Jumala vastab nii.. et tule siia kui sa tahad rääkida.
Ei - Jumal kuuleb, Jumal tuleb alati kõrvad kikkis kuulama,
mida me hüüame, mida palume.
Jumal vastab, ehkki mitte alati nii, nagu meie tahame.
Teda ei saa ära osta, Ta ei santažeeri omasid, Ta kuuleb ja vastab.
Täitsa kindlalt.
Kui isegi ülekohtune kohtunik nõustus lõpuks aitama lesknaist,
kui palju enam Jumal kuuleb ja aitab neid, kes Teda appi hüüavad.
Jumal tahab sind kuulda ja aidata, Ta ei viivita palvetele vastamisega,
ehkki vahel tundub nii.
Tal on oma aeg, kuid Ta kuuleb ja vastab.
Paljudel kordadel peame üllatuma, kuidas Jumal vastab palvetele.
Ma olen viimasel ajal palju kordi üllatunud, et Issand,
Sa vastad palvetele...seda me just palusima natuke aega tagasi.
Jumal vastab.
Jeesuse sõnad on tihedalt seotud Jeesuse tagasitulekuga,
eriti siis on kristlased lootusetud, vähemalt kiusatuses.
Kui Jeesus tuleb, tuleb Ta kiiresti, kindlalt ja Ta kannab hoolt nende
eest, kes Teda appi hüüavad ja Temale toetuvad.
Mida eeldab meilt Jumalale meele- pärane palve?
Usku.
Usku sellesse, et Jumal kuuleb ja vastab omal ajal.
Oma kirjas ütleb Jakoobus, et kes Jumalalt midagi palub, "palugu usus,
ilma kahtlemata, sest kes kahtleb, sarnleks merelainele, mida tuul
tõstab ning sinna ja tänna peksab. Niisugune inimene ärgu ometi arvaku,
et ta midagi saab Issandalt; ta on kaksipidise meelega mees,
ebakindel kõikidel oma teedel."
Jakoobus julgustab lootma sellele, et kui kord palud, kui saadad sõnumi
või saadad välkpalve või palvetad, oota, et Jumal vastab - Ta vastab.
Luuka 18:9 ütleb:
"Aga ka mõnede vastu, kes iseeneste peale lootsid, et nad on õiged,
ja põlgasid muid, ütles ta tähendamissõna:"
Teise palvega seotud tähendamissõna suunas Jeesus iseenda peale
lootvatele kuulajatele.
Me ei tea täpsemalt, kes nad olid, tekst viitab variseridele,
või sellelaadsetele tegelastele.
Mis oli nende Jeesuse kuulajate probleem?
Millele annab vastuse see Jeesuse tähendamissõna?
Varem rääkisime, et tähendamissõnadel on teatud taust, teatud sündmus,
mis loob raamid, siis on probleem, mille Jeesus esile toob ja
siis Ta vastab vähemalt ühele probleemile.
Millisele probleemile andis see Jeesuse tähendamissõna vastuse?
Sellele, et Jeesuse kuulajad lootsid iseeneste peale.
Tekst ütleb, et Ta rääkis mõnedele, "kes iseeneste peale lootsid,
et nad on õiged, ja põlgasid muid".
Need kolm joont on üldiselt omavahel seotud.
Selline on uhke suhtumine.
Õiged - nad arvasid, et nad on õiged.
Õigsus on Jumala katsumises vastu pidamine, patutus.
Milline on õige inimene - puhas ja veatu.
Kas need inimesed olid tegelikult õiged või ei? - Ei!
Nad ise arvasid küll nii, kuid tegelikult nad ei kõlvanud Jumalale.
Mil määral uhkus ja iseenda peale lootmine iseloomustab me ühiskonda?
Palju. See on uhke aeg nii ühiskondlikult kui religioosselt.
Sama suhtumine on kandunud ka kristlaskonda - ka kristlastena me
kergelt loodame iseenda peale, arvame, et oleme õiged ja põlgame muid.
Siit Jeesus läheb kahe palvetaja tähendamissõna juurde.
"Kaks inimest läks üles pühakotta palvetama: üks oli variser
ja teine tölner."
Jeesuse tähendamissõna kaks meest läksid üles templisse palvetama
Jeruusalemma mäele.
Ütelus viitab Jeruusalemma templile, mida juudid pidasid omal ajal
ainukeseks täiesti õigeks kohaks elava Jumala palumiseks.
Juudid õpetasid, et seal Jumal kindlalt kuuleb kõiki palveid.
Johannese evangeeliumi 4. ptk oli juttu Samaaria naisega kohtumisest.
Meil oli sellest juttu selle sarja esimeses osas.
Seal rõhutatakse, et Jumalale meele- pärane palve ei sõltu palve kohast.
Sel ajal usuti, et kui tahad, et Jumal kuuleb - mine templisse ja
palveta seal, palveta kõvasti ja kõrgelt, palu nii, et Jumal kuuleb.
See ei sega, kui ka teised kuulevad.
Üks palvetajatest järgis seda nõu - ta oli variser.
Variserid esindasid oma aja usulist eliiti, paljud neist olid tõelised
Seaduse asjatundjad, kirjatundjad.
Nad tahtsid elada usku tõeks, nad mõtlesid tõsiselt ja olid usklikud.
Nad üritasid Moosese seadusest täht-tähelt kinni pidada.
Lisaks nad püüdsid täita ka muid seadusi ja traditsioone.
Neile oli Jumala teenimine määruste ja pühade kommete täitmine,
mitte südamesuhe Jumalaga.
Jeesus võttis need kaks inimest, et neid võrrelda Jumala ees.
Salmis 11 loeme:
"Variser seisis ning palus iseeneses nõnda: Oh Jumal, ma tänan sind,
et mina ei ole nõnda nagu muud inimesed, röövijad, ülekohtused,
abielurikkujad ega nõnda nagu see tölner!
Ma paastun kaks korda nädalas; ma annan kümnist kõigest, mis saan!"
Jeruusalemma templi ala oli jagatud eesõuedeks,
kõige pühamad olid templihoones.
Selle ümber olid preestrite eesõu, selle ümber juudi meeste eesõu,
selle ümber väljapoole minnes oli naiste eesõu, siis tuli paganate
eesõu ja siis oldigi täiesti väljas.
Naiste eesõue ja paganate eesõue vahel oli kivimüür, millel olid sildid,
mis hoiatasid paganaid teisele poole minemise eest.
Õigete variseride,kõige auväärsemate palvetamise kohad olid meeste eesõue
ja preestrite eesõue vahelise müüri piirde ääres.
Kui seal palvetasid, olid tõesti kõva palvetaja.
Variserid ei palvetanud sugugi vaikselt, vaid nii kõvasti, kaunilt
ja rohkesõnaliselt kui võimalik.
Ütlus "iseeneses palvetamine" tähendab algkeeles,
et variser palvetas iseenda jaoks, rõhutades iseend ja oma au.
Tema palve oli enam enda kiitmine, see oli vaid nime poolest tänupalve.
Ta ei tänanud Jumalat selle eest, mida Jumal oli teinud, vaid ta tänas
tegelikult iseennast ja võrdles end inimese mõõdupuu järgi,
mitte Jumala mõõdupuu järgi.
Ta oli jõudnud selle tulemuseni, et ta oli teistest parem.
Ta halvustas avalikult patuseid, nagu näiteks tölnerit seal kõrval.
Tölner ei tänanud ennast ega ka mitte Jumalat, ta palus armu,
ta ei toetunud millelegi omale, et armu saada.
See oli alandliku, oma palge kaotanud inimese palve.
See oli palve, mis ei oodanud midagi, vaid kinnitus Jumala armule.
VARAAIT
Jeesus ütles kuulajatele:
"Ma ütlen teile, et see läks alla oma kotta paremini õigeks mõistetuna
kui teine! Sest igaüht, kes ennast ise ülendab, alandatakse;
aga kes ennast ise alandab, seda ülendatakse!"
Kumba palveid Jumal kuulis? Mõlema palveid.
Kuidas mõjutas palve variseri? Mida see temas esile kutsus?
Mitte midagi.
Kuidas mõjutas palve tölnerit? Tema suhe Jumalaga muutus.
Ta mõisteti õigeks, ta loeti katsumise läbinuks.
Ta haaras kinni Jumala armust, mitte oma õigusest.
Ta ei ülendanud ennast, vaid alandas.
Mis on iseenda ülendamine?
See on toetumine sellele, mida on ise vaimulikult saavutanud.
Variser ülendas ennast teistest kõrgemale ega tunnistanud oma pattu.
Selle tulemusena teda alandati - ta ei saanud õigeks.
Mis on enda alandamine - see on nõustumine oma patususega,
oma patu ja patususe tunnistamine.
Tölner oli aus ja võttis Jumala ees õige koha patuse inimesena.
Nõustus sellega ja teda ülendati - ta sai osa Jumala õigsusest.
Mille põhjal arvad sina, et sa kõlbad Jumalale?
Jumalale kõlbab vaid täiuslik - Jeesuse pühadus.
See on asi, millele me võime toetuda kui me saadame Jumalale sõnumeid,
kui me palvetame või saadame talle e-maile;
kui palvetame pikemalt või kui kirjutame kirju palvetades.
Me võime toetuda sellele, et Jeesuse pärast Jumal kuuleb.
Mitte seepärast, et siin on Jarmo.. kuula mind, vaid Jeesuse pärast,
siis Jumal vastab!
Kui me läheneme Jumalale Jeesuse nimel, toetudes Jeesuse tööle,
siis taevasest kõnekeskusest ei vastata, et oodake palun...
vaid öeldakse, et ühendan.
Ühendan, ... sest Jeesus on tulnud armu andma patustele,
Ta on tulnud surema meie patuste eest.
Me võime sellele toetuda kui me läheneme Jumalale.
Palvetame koos!
Tänu Issand, et Sa kuuled meid ka praegu, Sa oled alati kuuldel meie
suhtes, Sa ootad alati, et millal lapsed tulevad minu juurde,
millal nad tulevad Mind kohtama. Issand, Sa ootad kogu aeg.
Tänu, et Sa vastad me sõnumitele, hüüdmistele, palvetele. Sul pole
kõrvad suletud, vaid Sa vastad. Tänu, et Sa ka praegu kuuled ja me
palume seda, et kuule sellise inimese palvet praegu, kes ise mõtleb,
et mind Jumal kindlasti ei kuule. Tänu, et Sa kuuled ja tänu,
et Sa vastad. Issand, anna andeks, et me toetume sageli oma teenetele,
oma õigusele või millelegi muule, kui me läheneme Sinule. Tänu, et ma
võin seda Sinu omana kuulutada, et me võime uskuda, et saame andeks.
Tänu, et me võime toetuda Jeesuse tööle kui me läheneme Sinule, aamen!
Aitähh, et olid vaatamas "Varaaita"!
Jätkame taas kahe nädala pärast tähendamissõnadega.
Toeta TV7 tööd! Saaja: Taevas TV7
Swedbank 221048388411 SEB 10220109461019
Aitähh, et oled toetamas!
Näeme taas kahe nädala pärast!
Seniks rohkelt õnnistust! Nägemist!
Tõlge: Ülle Kapanen