VARAAIT
Tere tulemast taas "Varaaita"!
Me jätkame sarja Jeesuse tähendamissõnadest.
Pealkirjaks on "Teisiti öeldes" ja täna käsitleme tähendamissõna
tähendamissõnadest ehk külvaja tähendamissõna.
See on põhiline näide Jeesuse kasutatud tähendamissõnadest.
See on tähendamissõna tähendamissõnadest.
Olen sellest ka varem "Varaaidas" rääkinud.
Tahtsin tuua selle ka siia sarja kuna Jeesus seletas selle kaudu,
miks ta üldse kasutas nii palju tähendamissõnu.
Tähendamissõna külvajast avab ka teiste tähendamissõnade tõlgenduse.
Külvaja tähendamissõna on üks Jumala- riigiga seotud tähendamissõnadest.
Tähendamissõnadest, mis valgustavad selle riigi iseloomu.
Jumalariik on kuulmise riik.
Külvaja tähendamissõnas on juttu kuulmisest ja selle takistustest.
Kui sa tahad kuulda ja uskuda, sa ka mõistad seda, mida öeldakse.
Saad osa nende sõnade tõotustest, ükskõik, mida sa tahad kuulda.
Kui näiteks naine ütleb sulle midagi või mees ütleb midagi.
Kui sa tahad seda kuulda, sa kuuled.
Väga sageli on meie kuulmine valikuline.
Kui sa tahad uskuda, sa kuuled ja kui sa ei taha uskuda, siis ka kõik
Piiblis olevad Jeesuse sõnad jäävad heebrea, aramea või kreeka keeleks.
VARAAIT
Matteus kirjutab oma evangeeliumi 13.peatükis:
"Ja ta rääkis neile palju tähendamis- sõnadega ning ütles: "Vaata,
külvaja läks välja külvama. Ja kui ta külvas, kukkus muist tee ääre,
ja linnud tulid ja sõid selle ära.
Muist kukkus kaljuse maa peale, kus tal ei olnud palju mulda.
Ja see tärkas ruttu, sest tal ei olnud sügavat maad. Aga kui päike
tõusis, kõrbes ta, ja et tal ei olnud juurt, kuivas ta ära.
Muist kukkus ohakate sekka ja ohakad tõusid ja lämmatasid selle.
Aga muist kukkus hea maa peale ja kandis vilja, mõni iva sada seemet,
mõni kuuskümmend ja mõni kolmkümmend.
Kellel kõrvad on, see kuulgu!"
Jeesus rääkis tähendamissõnadega kõike,
mis oli mõeldud meeles pidamiseks.
Neist jäi meelde vähemalt lugu ise.
Seda võis hiljem kohaldada, kui oskas.
Nii see käib ka tänapäeval.
Mida sa mäletad viimasest jutlusest, mida kuulsid?
Mõtle natuke.
Tõenäoliselt mäletad sa seda lugu või juttu või näidet või asja,
millega rääkija sõnumit kirjeldas.
Mul oli mõni aeg tagasi õpetuses ader, isegi kaks - suurem ja väiksem.
Paar inimest isegi küsis, kas siis oli see jutlus kui sul oli see ader.
Esemed, asjad, näited jäävad meelde ja toovad meelde asja,
mida nad illustreerisid.
Jeesus kasutas tuttavaid, igapäevasest elust võetud pilte.
Ka pilt maaharimisest oli kõigile tuttav.
Nisu või otra, mis olid toitumise alus, kasvatati kõikjal Iisraelis,
kui mitte arvestada kõrbe või mägesid.
Põllumaa ei olnud alati samamoodi valmis haritud kui meil.
Põllud olid väiksemad ja neil oli üsna õhuke mullakiht.
Seal oli sageli kive, juurikaid ja muid taimi.
Aastate jooksul maatükke muidugi puhastati, kuid täielikult ei saadud
näiteks ohakatest kunagi lahti.
Iisraelis oli mitmesugust põllumaad, eri tasemelist.
Jordani jõe alamjooks oli haruldaselt hea ja mullakiht paksem.
Kui külvaja külvas seemet oodates vihmaperioodi, siis ta puhastas
esmalt maa vanast taimestikust, sest just enne vihma
oli parim aeg vilja külvamiseks.
Kui teati, et vihm on tulemas, siis kiirustati külvama.
Esmalt puhastati maatükk nii hästi kui suudeti ja siis vahetult enne
vihma heideti seemet - tavaliselt kas nisu või otra.
Tavaliselt käsitsi.
Kui vilja heideti, võis suunata seda sinna, kus arvati olevat hea
ja kasvuks sobiv pinnas.
Külvaja üritas tabada head pinnast, ometi ei saanud vältida täielikku
külvi ebaõnnestumist.
Kõik paistis ühesugune hallikaspruun. Kui maad polnud enne küntud,
polnud teada, milline pinnas oli hallikaspruuni kihi all.
Peale seemnete külvamist külvaja kraapis maapinda puust äkkega.
Seemned hakkasid idanema alles peale seda, kui tuli vihm ja siis nägi,
kuhu need olid sattunud.
Külvaja külvatud seemned võisid kukkuda nelja sorti pinnasesse -
tähendamissõna kohaselt - esmalt teerajale.
Põllumaade vahelt läks sageli läbi üldkasutatavaid teeradasid ja
ka külvajate oma radu.
Nende pind oli kõvaks trambitud.
Külvaja ei kraapinud sealt maad, seega seemned jäid lindude söögiks.
Kaljune ja kivine pinnas - kohad, kus mulda oli vähe.
Kaljud ja kivid neelasid päeval kuumust, mistõttu seemned idanesid
peale vihma kiiresti, kuid vesi haihtus seal kiiresti ning kasvuks
ei olnud piisavalt niiskust.
Uus taimestik suri kiiresti.
Ohakate ja muu hulka külvatud seemned - ohakaid oli raske märgata
enne külvi- ja kasvuperioodi.
Isegi kui külvaja oleks põletanud kogu eelmise aasta umbrohu,
siis ohakad jäid ellu ka rasketes oludes.
Peale vihma tõusid ohakad üllatavalt kiiresti enne kõiki teisi.
Need ka kasvasid kiiremini ja jõulisemalt kui nisu ja oder ning
võtsid maalt rammu ära.
Vili kidus ja närbus sellise taime kõrval.
Heasse pinnasesse külvatud seeme kandis mitmekordselt vilja.
Saak polnud kogu Iisraelis sajakordne, kuid Jordani kallastel oli
mitmesajakordne saak, rikkalik saak.
Mujal tuli leppida kolmekümne või kuuekümnekordse saagiga.
Saagi hulk sõltus mulla paksusest, niiskusest ja temperatuurist.
Teine vihmaperiood küpsetas vilja ja muutis selle rikkalikuks.
Viidates tähendamissõna lõpule, juudi rabidele iseloomulikule
ütlusele "Kel kõrvad on, see kuulgu,",
viitas Jeesus tähendamissõnade eesmärgile.
Nagu ütlesin, on see tähendamissõna tähendamissõnadest.
Tähendamissõnad olid nagu laste aaretelaekad,
mis avanevad vaid teatud koodiga.
Kui kood on vale, jääb laegas suletuks,
kui vastuvõtjal on õige kood, siis karp avaneb.
Kui meil pole õige suhtumine rääkijasse ehk Jeesusesse,
jääb tähendussõna avanemata.
Matteuse 13:10-11 loeme:
"Siis jüngrid astusid ta juure ja ütlesid temale: "Mispärast sa räägid
neile tähendamissõnadega?"
Tema kostis ning ütles: "Teile on antud mõista taevariigi saladusi,
neile aga ei ole antud."
Mispärast sa räägid neile tähendamissõnadega, Jeesus?
Jeesuse vastus näitab, et tegelikult külvaja tähendamissõna
vastab sellele küsimusele.
Kõik sõltub sellest, kuidas võtame kuuldu vastu,
milline on meie südame pinnas.
Teisalt uurisid jüngrid küsimusega ka seda, mida Jeesuse tähendamissõna
külvajast täpselt tähendas.
Jeesus vastas, et seepärast, et teile on antud mõista taevariigi
saladusi, neile aga ei ole seda antud.
Hm, kas Jeesus on ebaõiglane?
Sõnum Jumalariigist, mida Matteus juutidele suunatud evangeeliumis
nimetas Taevariigiks - see sõnum Taevariigist on saladus.
Jumal avab selle evangeeliumi kuulutuse ja õpetuse kaudu.
See eeldab avatust Jumalale, vastuvõtlikku meelt.
Johannese 7:17 öeldakse, et kui keegi tahab teha Tema tahtmist, see
tunneb, kas see õpetus on Jumalast või kas mina räägin iseenesest.
"Sest kellel on, sellele antakse, ja tal on küllalt; aga kellel ei ole,
sellelt võetakse ka see, mis tal on!
Sellepärast ma räägin neile tähendamissõnadega,
et nad nähes ei näeks ja kuuldes ei kuuleks ega mõistaks!"
Kui sa tahad uskuda Jeesusesse ja tema sõnadesse, siis sa saad selle,
mida Jeesus oma sõnades lubab.
Kui sa ei taha uskuda Jeesusesse liigud sa teises suunas
ja jääd väljapoole Jumala armu.
Ka su ajalik elu kannatab selle all, et sa võitled Jumala vastu.
Suhtes Jeesusega me liigume ainult kas edasi või tagasi,
samal kohal ei püsi keegi.
Avatus Jumalale avab inimesele evangeeliumi.
Jumal ei oota meilt muud kui avatud meelt Tema ja Tema Sõna suhtes.
Jeesus ütles, et seepärast ma räägin neile tähendamissõnadega,
et nad nähes ei näeks ja kuuldes ei kuuleks ega mõistaks.
Samal ajal kui tähendamissõnad avavad Jeesuse õpetust,
toimivad need Jumala kohtumõistmise vahendina nende puhul,
kes ei tahtnud Jeesusesse uskuda.
Need juhivad kuuljad kõrvalteele.
Näiteks oli külvaja tähendamissõna osadele vaid põlluharimise õppetund.
VARAAIT
Jeesus seletab külvaja tähendamissõna Matteuse evangeeliumis
13. peatükis alates 18. salmist:
"Kuulge siis teie nüüd tähendamis- sõna külvajast: Kui keegi kuningriigi
sõna kuuleb ega saa aru, siis tuleb tige ja kisub ära selle,
mis oli külvatud ta südamesse. Seda tähendab see,
mis külvati tee äärde."
Tähendamissõna külvajast on tähendamissõna Jumala Sõna
kuulmisest ja selle vastuvõtmisest.
Seeme, mida külvaja läheb külvama on Jumala Sõna - evangeelium.
Külvaja on Jumal ise.
Erinev külvi tulemus ei sõltunud ei seemnest ega külvajast.
Jumal on hea Sõna külvaja ja Tema Sõna on parim vili, mis võib olla.
See saadab korda, milleks Jumal selle läkitab ja külvab.
Neli erinevat pinnast kirjeldavad nelja erinevat suhtumist Jumala
päästesõnumisse - evangeeliumisse.
Ühed ei saa aru ega ka usu sugugi evangeeliumit - sellist suhtumist
kirjeldab teerada, kõva pinnas.
Inimene otsib Jumalat, kuuleb evan- geeliumit, aga solvub selle peale.
Jumala vastane, saatan, teeb kõik, et ta saaks takistada inimest
tulemast Jeesuse juurde ja et ta ei saaks päästetud.
Seepärast ta püüab ükskõik mil moel hoida inimese eemal Jumala sõnast.
Mooduseid on mitmeid, üks neist on appelleerida teadusele või mõistusele,
muuta usk naeruväärseks.
Hingevaenlane ehk saatan teab, mil keegi mõtleb usuasjadele.
Ta püüab veeretada meie mõtetesse miljoneid põhjuseid, miks Piibel ja
evangeelium ei ole tõde.
Vaenlane toetub teadusele, kunstile, uurimustele, dokumentidele, mille
tõde muutub sama kiiresti kui mood.
See pakub selle aja inimestele sellist maailmapilti, mille valguses
on Jumala sõna narrus.
Saatan saab evangeeliumi levitamise tunduma liiga raskena, vahel liiga
ameerikalikuna, vahel liiga ahista- vana, vahel liiga kergena, vahel
liiga lihtsana, liiga sobivana jne.
Ta püüab ka segada meie kuulmist.
Mingil põhjusel suudab saatan mõju- tada ka elektrit, lõhkuda kõlareid,
segada teenistust segadusega, katkestada mõne inimese puhul kõne,
just kui kõige tähtsam asi on jutuks.
Mistahes sobib, et vaid inimene ei kuuleks evangeeliumi või ei saaks aru
või vähemalt ei võtaks seda vastu.
Mäletan hästi ühte evangeliseerimis- koosolekut, kus hea sõber Kari Matti
oli rääkimas.
Olen olnud palju Matti koosolekutel, mäletan, et Mattil oli üks parimatest
jutlustest ja olukord oli selline, et kui ma poleks olnud varem usklik,
siis ma oleksin küll tulnud usule, see oli nii kõnetav.
Mulle tundus, et nüüd need inimesed, kes teenistusel on, tulevad kindlasti
peale seda kõik koos usule.
Sel hetkel kui Matti esitas altari- kutse või kutse tulla sinna ette
rääkima, sel hetkel hakkasid lapsed kõrvalruumis ust paugutama,
edasi-tagasi, nii kõvasti kui veel suutsid.
Ma ei ütle, et hingevaenlane nimelt lapsi kasutab, aga ta võib kasutada
isegi süütuks peetud lapsi, et saada vanemate tähelepanu mujale.
Nimelt need inimesed, kes olid sel õhtul kõige lähemal usule tulekule,
olid nende laste vanemad.
Muidugi nad jooksid kohe vaigistama lapsi, kes taovad ust ja see
kutsumisaeg läks nende puhul vähemalt sel õhtul ja selle ürituse
ajal mööda.
Jumala vastane püüab ka meid segada, et me ei kuuleks Jumalat.
Olen kindel, et kui sa seda oled üritanud kuulata, siis mõni häirija
on tulnud, mis takistab sul kuulmast, mida Jumal tahab sulle öelda.
Nimelt on eriti tugevasti segaja peal kui küsimus on inimese päästest.
Osa inimesi muidugi teeb oma südame kõvaks nii, et Jumala sõna ei juurdu.
Selline on teerada.
"Mis kaljuse maa peale külvati tähendab seda, kes sõna kuuleb ja
võtab selle kohe rõõmuga vastu; temal aga ei ole juurt eneses, vaid ta on
ainult üürikeseks: kui viletsus ning kiusatus tuleb sõna pärast,
taganeb ta varsti."
Ühed kuulevad evangeeliumi ja pöör- duvad, aga nad ei talu vastuseisu.
Kaljul või kividel olev pinnas kirjeldab sellist inimest.
Ta kuuleb Jumala evangeeliumi, ta innustub ja võtab selle rõõmuga
vastu, kordki häid uudiseid, see on parim mis temaga on kunagi juhtunud
ja Jumala rahu ja rõõm täidab tema sisemust ja temast saab aktiivne
koguduse liige ja ta tahab laulda kooris ja kasutada kõnepulti ja
kiidab tõsiselt Jeesust, aga siis ta kohtab vastuseisu.
Tööl ei kiidagi kõik usku heaks ja ka naine ei paista rõõmustavat selle
uue mehe üle, kelle ta on koos usuga saanud.
Suguvõsa kahtleb mehe vaimses tervises ja teised pilkavad.
Kõige osavam sõnasepp naerab tööjuures avalikult ja täiega ja
siis tuleb mingi asi, mis ka usklike seas teda kuidagi solvab ja alati
pole ka oskusi, mida öelda. Ja tulebki hea põhjus tõmbuda eemale.
Seda tahab Jumala vastane eriti.
Noor usk tema sees tõmbub oma koore sisse, halvimal juhul sureb.
Arvestatav põhjus paljude selliste inimeste puhul on õhuke pinnas.
Kui me ei tunne Sõna, läheme sageli kaasa üldise arvamusega.
Kui meie Piibli tundmine on kesine, me lähme kaasa üldise arvamusega ja
sageli saab sellisest inimesest väga paadunud Jumala suhtes
ja väga tugev ristiusu vastane.
Võib olla, et halvimal juhul see paadumus läheb nii sügavale,
et ei taheta mingit tegemist teha kristlaste Jumalaga.
Kolmas.
"Aga mis ohakate sekka külvati, tähendab seda, kes küll sõna kuuleb,
maailma mure ja rikkuse pettus aga lämmatab sõna ära ja
see jääb viljatumaks."
Ühed kuulevad ja pöörduvad, aga elumured viivad usu.
Ohakane maa kirjeldab inimest, kes januneb osadust Jumalaga,
tuleb usule, kuuleb evangeeliumit, saab aru ja pöördub.
Ta mõtleb seda tõsiselt, leiab usklike osaduse ja aitab ka teisi
Jumala juurde, aga vähehaaval argipäeva mured viivad kogu jõu.
Ei jää aega ega jõudu hoida suhet Jumalaga, elu tähtsuse järjekord
libiseb vähehaaval vanadesse rööbastesse ja
kõik muu muutub Jumalast tähtsamaks.
Jeesuse manitsus otsida esmalt Jumalariiki ununeb, lõpuks see
muutub nii kaanani keeleks, et sellest ei saa arugi ning
vähehaaval inimene eraldub Jumalast.
Ohakane maa kirjeldab hästi praeguse aja kristlasi - stress, väsimus,
majanduslikud mured, kiirus, unetus viivad kaasa.
Laste jäähokitrenn, ballett, uisutamine, jalgpall hüpitavad eriti
lastega peresid - pole aega pidada pühapäeva, pole aega usklike
osaduse jaoks, pole aega Jumalale ja vähehaaval usk jahtub
ja sureb hoolitsuse puuduse tõttu.
Salmis 23 Jeesus ütleb:
"Ent mis külvati hea maa peale, tähendab seda, kes sõna kuuleb ning
saab sellest aru ja kannab ka vilja, ja mõni annab sada seemet, mõni
kuuskümmend, mõni kolmkümmend!"
Need inimesed kuulevad evangeeliumi, usuvad seda ja aitavad ka teisi
Jeesuse juurde.
Hea maa kirjeldab inimest, kes kuuleb Jumala Sõna, võtab selle
rõõmuga vastu, toodab vaimulikku vilja.
See vili on uued Jumala lapsed.
Nisuseemne kasvamise eesmärk ei ole tore ja kõrge nisu kõrs,
selle eesmärk on toota seemneid.
Jumalalapse elu mõte ei ole vaid ise taevasse pääseda,
vaid toota vilja Taeva jaoks - aidata ka teisi usule.
Seda, kuidas meil see õnnestub, mõjutab saadud toit, kasvukoht, olud,
niiskus, temperatuur jne.
Psalmi kirjutaja kirjutab psalmis 1, salmides 1-3:
"Õnnis on inimene, kes ei käi õelate nõu järele ega seisa patuste tee peal
ega istu pilkajate killas, vaid kel on hea meel Jehoova käsuõpetusest
ja kes uurib ta käsuõpetust ööd ja päevad!
Siis ta on otsegu puu, mis on istutatud veeojade ääre,
mis oma vilja annab omal ajal ja mille lehed ei närtsi;
ja kõik, mis ta teeb, läheb korda!"
Jumala Sõna õpetus, usklike pidev osadus, Piibli Sõna ja palve
toidavad meie usku.
Nende kaudu Jumal kasvatab meie vaimulikku elu.
Nende rohkus või puudus mõjutab ka seda, kas me suudame
vaid istuda ja uskuda või tuleb meil tahtmine midagi teha.
Jumala Sõna viib meid Jumalariigi tööle, teenima Teda oma annetega.
Me võime külvata head seemet ja võimalikult kasutada mõistust,
seal kus on mõistlik pinnas, seal, kus me näeme, et Jumal teeb tööd.
Seal, kus näeme, et Jumal valmistab inimesi, sinna tasub külvata.
Jumal lubab anda saagi.
On tõsi, et vahel lähevad seemned natuke valesse kohta.
On tõsi, et alati seeme ei idane. On tõsi, et mõned solvuvad.
On tõsi, et kõike ei jõua.
Jumal tahab viia meid Taevasse, Ta lubab teha kõik, et see ususeeme,
mis meisse on külvatud saaks toitu ja kannaks igavese elu vilja.
Palvetame koos!
Jeesus, tänu, et Sina teed kõik meie elus, et me võiksime kasvada,
et see ususeeme saaks meie sees kasvada. Tänu, et Sa oled selle
sinna külvanud ja tänu, et sa praegu külvad seemne paljude südamesse.
Me palume, Issand, kasta Sina seda seemet ja lase sellel kanda vilja
igavese elu jaoks. Issand, kasuta meid nii, et paljud inimesed
võiksid tulla meie kaudu usule, võiksid meilt kuulda Sõna Sinust
ja anna meile kuuljad kõrvad, et me võiksime olla kasutatavad.
Tänu Jeesus, et Sina suudad seda oma Vaimu ja oma Sõna kaudu ja
Issand, lase meil olla kasutatavad, Jeesuse nimel, aamen!
Aitähh jällegi, et olid vaatamas "Varaaita"!
Neid saateid võib ka toetada.
TV7 Eesti kanali tööd võid toetada annetusega. Saaja: Taevas TV7.
Swedbank 221048388411 SEB 10220109461019
Tänu Jumalale sinu anni eest ja tänu, et sa aitad neid saateid teha!
Kui tead kedagi, kes vajab seda saadet, leiad TV7 arhiivist
kõik seni toodetud "Varaaida" osad.
Näeme kahe nädala pärast! Seniks rohkesti õnnistust! Nägemist!
Tõlge: Ülle Kapanen