Rakastan pääsiäisaamun jumalanpalvelusta ja sitä, -
että saamme yhdessä julistaa Jeesuksen ylösnousemusta.
Jeesuksen ylösnousemuksen taustalla olevat historialliset tosiasiat -
ovat kristinuskon vahvimpia todisteita.
Uskomme riippuu ylösnousemuksen historiallisuudesta.
Apostoli Paavali jopa julisti, -
että uskomme on turha, ellei Kristus ole ylösnoussut.
Ilman Jeesuksen ylösnousemusta uskomme on pelkkää harhaa.
Skeptikoiden mielestä uskomme perustuu pelkkiin satuihin.
Uskommeko satuihin, vai tapahtuiko todellakin ihme?
Jos Jumala on luonut koko maailmankaikkeuden, -
yhden ylösnousemuksen pitäisi hoitua helposti.
Ihmeisiin ei tarvitse uskoa, vaan Jumalaan.
Herättikö hän Jeesuksen kuolleista, vai onko Jeesus yhä haudassa?
Kristinusko vastaa sydämen tarpeisiin ja kestää samalla -
myös älyllisen tarkastelun.
William Lane Craig kuuluu kristin- uskon puolustajien parhaimmistoon.
Jeesus Nasaretilainen on merkittävin koskaan elänyt ihminen.
Historialliset todisteet tukevat Jeesuksen ylösnousemusta.
Kristus on ainoa tie pelastukseen.
Tämän opetussarjan aikana opit puolustamaan kristinuskoa.
Meidän on seurattava logiikkaa ja todisteita.
Kristityn on osattava kertoa, mihin hänen toivonsa perustuu.
VARTIOSSA NOUSIKO JEESUS KUOLLEISTA?
Eräässä artikkelissa listattiin 100 maailmaa muuttanutta asiaa.
Yksi niistä oli turska.
Moni asia tuntui satunnaiselta.
Jeesuksen ylösnousemus oli asia, joka todella muutti maailman.
C.S. Lewis ja Josh McDowell olivat skeptikoita, -
mutta lopulta he vakuuttuivat ylösnousemuksen todenperäisyydestä.
Suuri kysymyksemme lienee, nousiko Jeesus todella kuolleista.
Sinä väität, että hän nousi.
Väitettäsi tukee kolme tosiasiaa.
Ensimmäinen niistä on tyhjä hauta.
Annat syitä uskoa tyhjän haudan todenperäisyyteen.
Yksi niistä on Jeesuksen hautaus.
Hautaaminen yllättäen todistaa tyhjän haudan puolesta.
Esiin tuomani tosiasiat eivät perustu konservatiivisten -
tai evankelisten tutkijoiden johtopäätöksiin.
Ne perustuvat nykyisessä Uuden testamentin tutkimuksessa -
vallalla oleviin käsityksiin.
On toden totta yllättävää, -
että Uuteen testamenttiin perehtyneet historioitsijat -
tunnustavat ylösnousemusta tukevat tosiasiat.
Ensimmäinen näistä on se tosiasia, että hauta löytyi tyhjänä -
viikon ensimmäisenä päivänä.
Hautaamistapa tukee kertomusta tyhjästä haudasta.
Jeesuksen haudan sijainti oli yleisessä tiedossa.
Jos haudassa olisi ollut ruumis, -
usko ylösnousemukseen ei olisi voinut levitä.
Juutalaiselle ylösnousemus merkitsi kuolleen ruumiin heräämistä eloon.
Ylösnousemuksen julistaminen ruumiin yhä ollessa haudassa -
olisi ollut jerusalemilaisten mielestä täysin absurdia.
Jeesuksen haudan tunnettavuus Jerusalemissa todistaa siitä, -
että haudan oli oltava tyhjä, kun ylösnousemusta alettiin julistaa.
Sanoit, että tutkijat ovat tätä mieltä.
Tarkoitatko kristittyjä tutkijoita?
Tarkoitan Uuden testamentin tutkijoiden valtavirran näkemystä.
Mukana on myös juutalaisia tutkijoita, kuten Pinchas Lapide.
He tunnustavat tyhjän haudan historiallisuuden, -
vaikka he eivät osaakaan selittää sitä.
Jos haluaa argumentoida Jeesuksen ylösnousemuksen puolesta, -
on ensin esiteltävä tosiasiat.
Sen jälkeen on etsittävä tosiasioille selitys.
Tosiasioita ei voi kieltää, -
vaikka ei olisikaan valmis tunnustamaan ylösnousemusta.
Tosiasia siis on, että Jeesus haudattiin.
Toinen todiste on silminnäkijöiden havainnot tyhjästä haudasta.
Tämä on yksi historioitsijoiden tärkeimmistä kokeista.
Jos tapauksella on kaksi toisistaan riippumatonta silminnäkijää, -
ja ainakin yksi kertomuksista ajoittuu varhaiseen vaiheeseen, -
on todennäköistä, etteivät silminnäkijät keksineet tarinaa.
Se puoltaa tapahtuman historiallisuutta.
Jeesuksen haudan tapauksessa silminnäkijöitä oli enemmän.
Riippumattomia silminnäkijöitä oli ainakin viisi tai kuusi.
Tyhjällä haudalla on siis vahva historiallinen perusta.
Sitä tukevat monet riippumattomat silminnäkijäkertomukset.
Jos olisi kyse jostain muusta asiasta, tutkijat innostuisivat -
näin monista lähteistä.
Historioitsijat ovat onnekkaita löytäessään kaksi kertomusta -
samasta tapahtumasta.
Tyhjästä haudasta on ainakin viisi tai kuusi itsenäistä havaintoa.
Kuinka Markuksen evankeliumin yksinkertainen kerronta -
puhuu tyhjän haudan puolesta?
Tutkijat pitävät Markuksen kertomusta varhaisimpana kertomuksena -
tyhjästä haudasta.
Se on tärkeä huomio, -
sillä mitä myöhäisempi kertomus, -
sitä enemmän siihen on voitu lisätä teologista symboliikkaa.
Markuksen evankeliumin kertomus on erittäin yksinkertainen.
Naiset tulevat haudalle, näkevät enkelin ja pakenevat kauhuissaan.
Ylösnousemuksen kulkua ei selitetä.
Kertomus ei sisällä teologista pohdintaa ylösnousemuksesta.
Myöhäisemmät kertomukset sisältävät legendaarisempia aineksia.
Pietarin evankeliumi on väärennös toisen vuosisadan loppupuolelta, -
vuoden 150 jKr. paikkeilta.
Siinä kerrotaan hautaa vartioivasta roomalaisesta sotilaasta.
Sotilas oli vartioinut hautaa perjantai-illasta asti.
Myös kaikki kirjanoppineet vahtivat hautaa.
Tämän lisäksi väkeä oli tullut ympäröivistä kylistä.
Keskellä yötä kuuluu ääni taivaasta.
Kaksi miestä laskeutuu taivaasta, ja kivi siirtyy itsestään syrjään.
Miehet astuvat sisälle hautaan.
Samat miehet astuvat ulos tukien kolmatta miestä.
Taivaasta tulleiden miesten päät ovat lähes pilvien tasolla, -
mutta kolmannen miehen pää ulottuu pilvienkin yläpuolelle.
Sitten haudasta tulee risti, -
ja taivaasta kuuluu ääni: "Oletko saarnannut nukkuville?"
Risti vastaa: "Joo".
Tältä näyttää legenda, johon on lisätty teologisia koristeita.
Ne puuttuvat täysin Markuksen evankeliumin kerronnasta.
Markuksen kerronta on siihen verrattuna karun yksinkertaista.
Se viittaa siihen, -
että kyseessä on varhainen kertomus tyhjän haudan löytymisestä.
Tämä on hyvin mielenkiintoista.
Jos en olisi lukenut evankeliumeja, kiinnostukseni heräisi.
Seuraava kiinnostava tosiasia on, että naiset löysivät haudan.
Naiset olivat tuohon aikaan toisen luokan kansalaisia.
Kulttuuri oli patriarkaalinen.
Naisia ei pidetty luotettavina todistajina.
Josefuksen mielestä naisia ei pitäisi hyväksyä todistajiksi -
juutalaisessa oikeusjärjestelmässä, koska he olivat epäasiallisia.
Naisia pidettiin tyhminä.
Kun ottaa huomioon tämän kulttuuriympäristön, -
on erityisen merkityksellistä, -
että juuri naiset löytävät tyhjän haudan.
Legendaarisissa versioissa haudan olisivat löytäneet miehet.
Se tosiasia, että naiset olivat tyhjän haudan pääsilminnäkijöitä, -
vaikka heitä ei siinä kulttuurissa pidetty luotettavina todistajina, -
todistaa kertomuksen todenperäisyyden puolesta.
Kirjoittaja tallensi hämmentävät tapahtumat uskollisesti.
Viimeinen tosiasia on, -
että juutalaiset väittivät jonkun varastaneen Jeesuksen ruumiin.
Se löytyy Matteuksen evankeliumin luvusta 28.
Matteuksen kertomuksen vartijalla ei ole niinkään merkitystä.
Tärkein yksityiskohta löytyy kertomuksen lopusta.
Matt. 28:15 "Ja tätä puhetta on levitetty juutalaisten kesken, -
ja sitä kerrotaan vielä tänäkin päivänä."
Juutalaiset eivät torjuneet opetuslasten väitteitä sanomalla, -
että ruumis on vielä tuolla haudassa.
He puolustautuivat sanomalla, -
että opetuslapset olivat varastaneet Jeesuksen ruumiin.
He väittivät opetuslasten varastaneen Jeesuksen ruumiin.
Juutalaisten varhaisin yritys torjua ylösnousemususko -
oli jo itsessään yritys selittää, miksi hauta oli tyhjä.
Tyhjän haudan historiallisuudesta on siis vankkoja todisteita.
Todisteet löytyvät kristinuskon varhaisten vastustajien, -
eli juutalaisjohtajien, puolelta.
Ensimmäinen tosiasia on tyhjä hauta.
Toinen tosiasia on Jeesuksen kuolemanjälkeiset ilmestymiset.
1. Kor. 15. luvussa Paavali kokoaa listan silminnäkijöistä.
Uuden testamentin kriitikot ovat yhtä mieltä siitä, -
että opetuslapset kokivat nähneensä Jeesuksen elävänä kuoleman jälkeen.
Historioitsijat pitävät Paavalin kokoamaa listaa silminnäkijöistä -
hyvin luotettavana todisteena.
Tutkijat ovat sitä mieltä, ettei teksti ole Paavalille tyypillistä.
Teksti vilisee Paavalille epäluonteenomaisia sanoja.
Se viittaa siihen, -
että Paavali siteeraa jotain varhaisempaa perimätietoa.
Hän jakaa tätä perimätietoa Korintin seurakunnalle.
Tämä varhainen perimätieto sisältää listan silminnäkijöistä, -
joille Jeesus ilmestyi ylösnousemuksensa jälkeen.
Tutkijat ovat ajoittaneet tämän perimätiedon syntymisen -
viiden vuoden sisälle Jeesuksen ristiinnaulitsemisesta.
Legendoja ei synny niin varhaisessa vaiheessa.
Uuden testamentin tutkijat ovat yhtä mieltä siitä, -
että opetuslapset todella kokivat nähneensä Jeesuksen.
Ne voidaan selittää hallusinaatioiden avulla, -
mutta kokemusten olemassaoloa ei voida kieltää.
Kaikki neljä evankeliumia kertovat näistä kokemuksista.
Jeesuksen kuolemanjälkeisistä ilmestymisistä on samanlaista -
todistusaineistoa kuin tyhjästä haudasta.
Niistä todistavat monet itsenäiset silminnäkijäkertomukset.
Tästä johtuen Uuden testamentin tutkijat ovat päätelleet, -
että opetuslapsilla todella oli tällaisia kokemuksia.
1. Kor. 15. luvussa Paavali siteeraa hyvin varhaista -
perimätietoa, jonka hän on itse saanut tietoonsa -
ja jonka hän halusi välittää Korinton uskoville.
On hyvä syy olettaa, että silminnäkijäkertomukset ovat totta.
Jotkin kertomukset mainitaan useammassa evankeliumissa.
Jeesuksen ilmestyminen Pietarille on Luukaksen evankeliumissa.
12 opetuslapselle ilmestyminen on mainittu Paavalin listassa, -
sekä myös Luukaksen ja Johanneksen evankeliumeissa.
Jeesuksen ilmestymisestä naisille kerrotaan sekä Matteuksen -
että Johanneksen evankeliumeissa.
Samoista tapahtumista on monia eri kertomuksia, -
mikä viittaa kertomusten todenperäisyyteen.
Tosiasioita ovat siis tyhjä hauta ja kuolemanjälkeiset ilmestymiset.
Viimeinen esiin nostamasi todiste on se, että ilman ylösnousemusta -
kristinuskon syntyä on vaikea selittää.
Kristinusko syntyi ensimmäisen vuosisadan puolivälin tienoilla.
Mikä sen synnytti?
Miksi se alkoi levitä?
Jeesuksen opetukset eivät riitä selitykseksi.
Hänen ristiinnaulitsemisensa asetti kyseenalaiseksi kaikki väitteet, -
joiden nojalla Jeesus olisi ollut messias tai Jumalan Poika.
Messiaan olisi pitänyt periä Daavidin valtaistuin, -
ja voittaa muukalaiset.
Siihen aikaan se olisi tarkoittanut roomalaisvallan voittamista.
Hän epäonnistui tässä tehtävässä ja kuoli rikollisena.
Kuinka kristinuskon synty voidaan selittää?
Tutkijat ovat taas yksimielisiä siitä, -
että kristinuskon syntyminen on seurausta -
opetuslasten vilpittömästä uskosta siihen, -
että Jumala oli herättänyt Jeesuksen kuolleista.
Se ei silti riitä vastaukseksi.
Mistä usko oli peräisin?
Mikä sai juutalaiset uskomaan jotain niin epäjuutalaista -
ja omintakeista kuin Jeesuksen kuolleista herääminen?
En keksi mitään parempaa selitystä, kuin että niin todella tapahtui.
Se sai opetuslapset julistamaan ylösnousemusta.
On aika siirtyä käsittelemään kuvitteellisia teorioita.
Mutta katsahdetaan ensin kriteereihin, -
joiden avulla niitä on helpompi arvioida.
Olemme keränneet Jeesusta koskevia tosiasioita, -
jotka vaativat selitystä.
Ne ovat tyhjä hauta, kuolemanjälkeiset ilmestymiset -
ja ylösnousemususkon alkuperä.
Mikä selittää ne parhaiten?
Historioitsijat käyttävät tiettyjä kriteerejä -
kilpailevien teorioiden arvioimiseen.
Niitä ovat hypoteesin selityksen voimallisuus, -
selityksen laajuus, selityksen epäuskottavuus, -
hypoteesin keinotekoisuusaste ja muita samankaltaisia kriteerejä.
Kun arvioi näitä kolmea tosiasiaa selittäviä teorioita, -
niin ylösnousemushypoteesi, -
eli hypoteesi siitä, että Jumala herätti Jeesuksen kuolleista, -
läpäisee kriteerit kirkkaasti kilpailevia teorioita paremmin.
Se tekee ylösnousemushypoteesista parhaan mahdollisen selityksen.
Otetaan heti ensimmäinen kilpaileva teoria käsittelyyn.
Opetuslapset varastivat ruumiin ja valehtelivat ylösnousemuksesta.
Mikä siinä mättää? - Se mainitaan jo evankeliumeissa.
Deistit suosivat sitä 1600-luvulla.
Sen ongelma on epäuskottavuus.
Selitys on hyvin anakronistinen.
Opetuslasten kokemuksia peilataan kristikunnan historian kautta.
Niin ei saisi tehdä.
Opetuslasten tilannetta on tutkailtava -
ensimmäisen vuosisadan juutalaisen linssin läpi.
Jeesuksen herääminen kuolleista olisi ollut viimeinen asia, -
joka olisi tullut heille mieleen.
Juutalaiset uskoivat, -
että ylösnousemus tapahtuu vasta aikojen lopussa.
Sen ei pitänyt tapahtua kenellekään sitä ennen.
Messiaan piti periä Daavidin valtaistuin Jerusalemissa.
Jeesus teloitettiin rikollisena.
On erittäin aikaan sopimatonta ehdottaa, -
että Jeesuksen kuoleman jälkeen juutalaiset olisivat keksineet -
jotain niin epäjuutalaista kuin Jeesuksen kuolleista herääminen.
Uuden testamentin tutkija N.T. Ryders on sanonut -
että lempimessiaan kuolema jätti juutalaisille kaksi vaihtoehtoa: -
oli mentävä kotiin tai lähdettävä seuraamaan uutta messiasta.
Siihen aikaan ei kuitenkaan missään messiaanisissa liikkeissä -
puhuttu ylösnousemuksen mahdollisuudesta.
Se on täysin anakronistista.
Vielä hassumpi on näennäisen kuoleman hypoteesi.
Sen mukaan Jeesus ei kuollutkaan, vaan oli tajuton.
Nykyhistorioitsijat eivät kannata tätä epäuskottavaa hypoteesia.
Kun ottaa huomioon ristiinnaulitsemisen ankaruuden, -
joka tuli hyvin esille Mel Gibsonin elokuvassa, -
hypoteesi on absurdi.
Vaikka hän olisi jotenkin säilynyt hengissä hautaamiseen asti, -
hän olisi kuollut hyvin pian ilman tehohoitoa.
Kuinka hän olisi voinut vierittää kiven pois -
ja päästä kertomaan opetuslapsille, että hän oli voittanut kuoleman?
Puolikuollut, vertavuotava Jeesus olisi vain todistanut heille, -
että Jeesus oli onnistunut pakenemaan ristiltä.
He olisivat tuskin pitäneet häntä ylösnousseena Herrana.
Entä hallusinaatiohypoteesi?
Sen mukaan suruprosessi aiheutti opetuslapsille hallusinaatioita.
Jeesus ei oikeasti noussut kuolleista.
Tämä hypoteesi törmää useisiin ongelmiin.
Se ei ole kovinkaan laaja selitys.
Sillä yritetään selittää Jeesuksen ilmestyminen opetuslapsille, -
mutta tyhjä hauta jää ilman selitystä.
Hallusinaatiohypoteesi tarvitsee siis tuekseen muita hypoteesejä.
Se on laajuudeltaan liian kapea.
Se ei myöskään selitä opetuslasten ylösnousemususkon syntyä.
On otettava huomioon ensimmäisen vuosisadan juutalainen ajattelu.
Opetuslapset olisivat hallusioineet Jeesuksen, -
joka lepää kirkkaudessa Aabrahamin helmassa.
Siellä vanhurskaiden uskottiin odottavan ylösnousemusta.
Se ei olisi voinut synnyttää uskoa Jeesuksen heräämiseen kuolleista.
He olisivat korkeintaan uskoneet Jeesuksen päässeen taivaaseen -
ja kuvitelleet nähneensä hänet siellä.
Sitten he olisivat voineet odottaa sitä päivää, -
jolloin he pääsevät Jeesuksen luo Jumalan valtakuntaan.
He eivät olisi uskoneet Jeesuksen nousseen jo kuolleista.
Hallusinaatiot eivät ole kovinkaan hyvä selitys.
Lisäksi on mietittävä, -
onko hallusinaatiohypoteesi itsessään pätevä selitys.
Kokemukset ylösnousseen Jeesuksen näkemisestä eivät vastaa -
psykologian näkemyksiä hallusinaatiokokemuksista.
Jotta kokemuksia voisi verrata hallusinaatioihin, -
olisi oltava toisistaan riippumattomia hallusinaatioita, -
jotka muodostavat kokonaisuuden.
Opetuslasten kokemuksia vastaavia hallusinaatioita ei ole olemassa.
Olemme tarkastelleet kolmea tosiasiaa ja muutamaa teoriaa.
Olemme tarkastelleet järjen piiriin kuuluvia asioita.
Mikä merkitys ylösnousemuksella on?
Jos Jeesus todella nousi kuolleista, -
on sillä hyvin suuri merkitys.
Se todistaa ne väitteet, joiden takia Jeesus ristiinnaulittiin.
Se on Jumalan julkinen vahvistus sille, -
että Jeesus oli, kuka hän sanoi olevansa.
Jeesuksella on hallussaan ikuisen elämän avaimet.
Joh. 11:25-26 "Minä olen ylösnousemus ja elämä; -
joka uskoo minuun, se elää, vaikka olisi kuollut. Eikä yksikään, -
joka elää ja uskoo minuun, ikinä kuole..."
Jeesuksen kautta voimme saada ikuisen elämän ja tuntea Jumalan.
Hänen kauttaan voimme parantua täydellisesti, -
sekä fyysisesti että psyykkisesti.
Voimme parantua kaikista fyysisistä vammoista ja sairauksista, -
sekä kaikesta psyykkisestä rikkonaisuudesta.
Tulevassa ylösnousemuksessa uudistumme täydellisesti.
Parantumisen ja uudistumisen odottaminen antaa toivoa.
Saamme odottaa sitä, että pääsemme jälleen tapaamaan rakkaitamme, -
heitä, jotka ovat kulkeneet kuoleman laakson läpi ennen meitä.
Jos Jeesuksen ylösnousemus tapahtui, -
mitä historialliset tosiasiat näyttävät tukevan, -
on se tavattoman merkittävä tapahtuma.
Hauta oli tyhjä, jotta elämämme voisivat täyttyä.
Suomennos: Hanna Tischer