Jo muinaiset kreikkalaiset päättelivät, -
että maailmankaikkeuden on suunnitellut joku älykäs olento.
Aikamme ihmiset ovat eri mieltä.
Sattumaa pidetään syynä kaiken olemassaololle.
Kumpi selitys on oikea? Kysymykseen vastaa Tri William Lane Craig.
Alkuolosuhteiden hienovaraista tasapainoa kutsutaan -
"hienosäädöksi" elämää varten.
William Lane Craig kuuluu kristin- uskon puolustajien parhaimmistoon.
Maailmankaikkeuden hienosäätö on joko välttämättömyyden, -
sattuman tai suunnittelun tulosta.
Jumala on paras selitys älyllisen elämän vaatimalle hienosäädölle.
Tämän opetussarjan aikana opit puolustamaan kristinuskoa.
Meidän on seurattava logiikkaa ja todistusaineistoa.
Kristityn on osattava kertoa, mihin hänen toivonsa perustuu.
VARTIOSSA - Miksi maailmankaikkeus on hienosäädetty elämää varten?
Tänään aiheena on hienosäätö.
Roomalaiskirjeen jakeessa 1:20 Paavali kirjoittaa näin: -
"Sillä hänen näkymätön olemuksensa, hänen iankaikkinen voimansa -
ja jumalallisuutensa, ovat, kun niitä hänen teoissansa tarkataan, -
maailman luomisesta asti nähtävinä..."
300 vuotta aikaisemmin Aristoteles oli miettinyt, -
kuinka maan alla elävä ihmiskunta reagoisi nähdessään avaruuden.
Nähdessään avaruuden ja tähdet he päättelisivät varmasti, -
että ne ovat jumalten luomia.
Kirjoitat kirjassasi seuraavasti: -
"Tähtitieteilijöitä ovat hämmästyttäneet tutkimustulokset, -
joiden mukaan alkuräjähdyksen alkuperäisissä olosuhteissa -
on täytynyt vallita hyvin herkkä tasapaino, jotta älyllistä elämää -
voi olla olemassa missään maailmankaikkeuden osassa.
Tästä maailmankaikkeuden alkuolosuhteiden tasapainosta -
käytetään ilmausta "hienosäätö" elämää varten.
On havaittu, että maailmankaikkeus on hienosäädetty älyllistä elämää -
varten niin monimutkaisella tavalla, että se ylittää -
ihmisen ymmärryksen."
Aloitetaan siitä, että hienosäätöä on kahdenlaista.
Se on totta.
Kosmologit ovat havainneet, että älyllisen elämän olemassaolo -
edellyttää erittäin herkästi säädettyjä olosuhteita.
Ensimmäiseen hienosäätöryhmään kuuluvat luonnonvakiot.
Luonnonvakiot ovat luonnonlaeissa esiintyviä numeroita, -
kun luonnonlakeja ilmaistaan yhtälöiden muodossa.
Vakioiden arvot ovat sellaisia, että elämä on mahdollista.
Jos vakioiden arvo muuttuisi edes hiuksenhienosti, -
tasapaino järkkyisi, eikä elämä olisi mahdollista.
Toisenlainen hienosäätö liittyy satunnaisiin suureisiin, -
jotka on vain asetettu alkutiloiksi, -
joiden varassa luonnonlait toimivat.
Nämä suureet eivät ole itse osa luonnonlakeja.
Siinä ne eroavat vakioista, jotka ovat luonnonlakien ilmentymiä.
Luonnonlait toimivat satunnaisten suureiden alkutilojen pohjalta.
Niitä ovat esimerkiksi entropian määrä maailmankaikkeuden alussa, -
ja aineen ja antiaineen tasapaino.
Nämä yhdessä luovat alkutilan, -
jonka pohjalta luonnonlait toimivat.
Vakiot ja suureet osuvat hyvin kapealle vaihteluvälille.
Pienikin muutos järkyttäisi niiden tasapainoa -
ja tekisi älyllisen elämän mahdottomaksi.
Suureet ja vakiot ovat järjestäytyneet niin, -
että ne mahdollistavat älyllisen elämän olemassaolon.
Voisitko antaa meille esimerkin hienosäädöstä?
Siitä on paljon väärinkäsityksiä.
En väitä hienosäädön edellyttävän suunnittelua.
Muutenhan argumenttini kiertäisi kehää.
Tiedemiehille hienosäätö ei tarkoita suunnittelua.
Heille hienosäätö on sitä, että suureiden ja vakioiden -
on osuttava hyvin kapealle vaihteluvälille, -
jotta älyllinen elämä olisi mahdollista.
Hienosäädön olemassaolon todistaminen ei tarkoita sitä, -
että sen olisi joku suunnitellut.
Siinä todetaan vain, että älyllisen elämän olemassaolo -
edellyttää suureiden ja vakioiden osumista tietylle vaihteluvälille.
Millä tämä merkittävä hienosäätely voidaan selittää?
Voisitko antaa jonkin esimerkin siitä, millainen vaihteluero -
voisi estää elämän olemassaolon?
Kosminen hienosäätö ei liity yksin meidän aurinkokuntaamme.
Se liittyy maailmankaikkeuden alkutiloihin.
Painovoima on hyvä esimerkki luonnonvakiosta.
Painovoimalla on hyvin tarkasti määritelty arvo.
Jos se olisi erilainen, elämä ei olisi mahdollista.
Jos sen arvo olisi paljon nykyistä suurempi, -
maailmankaikkeus imaisisi itsensä yhdeksi möykyksi.
Jos se taas olisi pienempi, kaikki maailmankaikkeudessa hajoaisi, -
eikä elämä olisi mahdollista.
Toinen esimerkki hienosäädöstä on atomitason heikko vuorovaikutus.
Se on luonnonvakio, joka ajaa maailmankaikkeuden akseleraatiota.
Jos se nopeutuisi, kaikki maailman- kaikkeudessa lentäisi erilleen.
Galakseja ja tähtiä ei voisi syntyä.
Kolmas esimerkki on jo mainitsemani matala entropian tila.
Sen todennäköisyys on yksi 10:stä potenssiin 10, -
ja vielä potenssiin 123.
Sellaista lukua on aivan mahdotonta edes käsittää.
Aletaan käsitellä suunnitteluargumenttia.
Se koostuu kolmesta premissistä.
Ensimmäinen niistä on se, että maailmankaikkeuden hienosäädön -
on johduttava joko fysikaalisesta välttämättömyydestä, sattumasta -
tai suunnittelusta.
Nämä ovat ainoat vaihtoehdot.
Toinen premissi on se, ettei hienosäätö johdu -
fysikaalisesta välttämättömyydestä eikä sattumasta.
Tästä seuraa johtopäätös, että sen on johduttava suunnittelusta.
Mistä tiedämme, että vaihtoehtoja on vain kolme?
Muita vaihtoehtoja ei näytä olevan tarjolla.
Fysikaalinen välttämättömyys tarkoittaa sitä, -
että vakioilla ja suureilla on oltava ne arvot, jotka niillä on.
Ne eivät voisi olla mitään muuta.
Sattuma taas edellyttää, että niiden arvot ovat sattuman tulosta.
Se ei ole välttämätöntä. Niin vain sattuu olemaan.
Kolmas vaihtoehto edellyttää, että älyllinen mieli on suunnitellut -
suureiden ja vakioiden arvot.
En keksi mitään muuta vaihtoehtoa, mutta jos joku keksii, -
voidaan sitä harkita.
Tällä hetkellä näitä pidetään ainoina mahdollisina selityksinä -
hienosäädön olemassaololle.
Sattuma ja välttämättömyys eivät kelpaa selityksiksi.
Miksi fysikaalinen välttämättömyys ei ole hyvä selitys?
Luonnonvakiot ja suureet eivät riipu luonnonlaeista.
Luonnonlait kestävät monenlaisia arvoja.
Suureet ja vakiot eivät näytä fysikaalisesti välttämättömiltä.
Luonnonlait eivät vaadi suureilta ja vakioilta mitään tiettyä arvoa.
Todisteita fysikaaliselle välttämättömyydelle ei siis ole.
Entä "kaiken teoria"?
Sillä yritetään selittää, -
miksi maailmankaikkeuden perusvoimilla on tietyt arvot.
Perusvoimia ovat painovoima, heikko vuorovaikutus, -
vahva vuorovaikutus ja sähkömagnetismi.
Silti mikään "kaiken teorian" alla kulkeva teoria ei voi -
muuntaa vakioiden ja suureiden arvoja välttämättömiksi.
Esimerkiksi supersäieteoria toimii ristiriidattomasti -
monien arvojen kanssa.
Se siis sallisi 10 potenssiin 500 erilaista maailmankaikkeutta.
Erot johtuisivat suureiden ja vakioiden erilaisista arvoista.
Maailmankaikkeuksien vaihtoehtoja kutsutaan tieteen piirissä -
"kosmiseksi maisemaksi".
Se koostuu supersäieteorian sallimista maailmoista.
Tämä teoria ei siis määrittele, minkä suuruisia arvojen on oltava.
"Kosmista maisemaa" ei kuitenkaan ole oikeasti olemassa.
Se on vain kuvitteellinen kokoelma mahdollisia vaihtoehtoja.
Ei ole mitään syytä ajatella, että ne olisivat olemassa.
"Kaiken teoria" ei siis pysty muuntamaan arvoja -
fysikaalisesti välttämättömiksi.
Eikö se vain aiheuttaisi lisää hienosäätöongelmia?
Hienosäädön olemassaolon selitys siirrettäisiin ylempään tasoon.
Mikä selittää hienosäädön, joka nyt koskee koko supersäieteoriaa?
Tällä tavalla ei voida eliminoida hienosäädön problematiikkaa.
Entä sitten sattuma?
Sillä yritetään selittää, että vakioiden ja suureiden arvot -
sattuivat olemaan juuri elämän mahdollistavia arvoja -
lukemattomien mahdollisten arvojen joukosta.
Voihan ruletissakin tulla yhtä aikaa sama tulos eri pöydissä.
Sen todennäköisyys on kuitenkin niin häviävän pieni, -
että sen tapahtuminen on erittäin epätodennäköistä.
Sattumahypoteesin kannattajat ovat joutuneet turvautumaan -
erääseen metafyysiseen hypoteesiin voidakseen voittaa argumentin.
Sen mukaan nuo vaihtoehtoiset maailmankaikkeudet ovat olemassa, -
vaikka niitä ei voikaan nähdä.
Niissä on kaikissa sattumanvaraiset suureiden ja vakioiden arvot, -
ja meidän maailmassamme ne ovat elämälle suotuisia.
Hienosäätöä koskeva keskustelu on johtanut tällaisiin hypoteeseihin -
multiversumeista, eli rinnakkaismaailmankaikkeuksista.
Nämä kaksi metafyysistä hypoteesia ovat siis päätyneet vastakkain: -
monimaailmahypoteesi ja teismi.
Liittyykö se rinnakkaismaailmoihin?
Multiversumi, rinnakkaismaailmat ja vaihtoehtoiset maailmankaikkeudet -
puhuvat samasta teoriasta.
Samalla teorialla on monta nimeä, -
mutta idea niissä on sama.
Maailmankaikkeutemme on osa maailmankaikkeuksien perhettä, -
jota ei voi nähdä, josta ei ole todisteita -
ja jonka tarkoitus on suurentaa oman olemassaolon todennäköisyyttä.
Jos mahdollisuus saada elämä on yhdellä nopanheitolla pieni, -
niin heittokertoja vain kuvitellaan lisää.
Silloin varmasti maailmamme on voinut joskus syntyä sattumalta.
Kirjassa antamasi arvontaesimerkki on mielestäni hyvä.
Voisitko kertoa siitä?
Joskus sattuman kannattajat vertaavat elämän todennäköisyyttä -
arvonnassa voittamiseen.
Arvonnassa jonkun henkilön voittamisen todennäköisyys -
on häviävän pieni.
Joku silti aina voittaa.
Hän ei voi väittää, että hänen voittonsa epätodennäköisyys -
todistaa sen olevan järjestetty.
Jonkun on voitettava arvonnassa.
Samoin jonkin maailmankaikkeudenkin on oltava olemassa.
Maailmankaikkeuden suunnittelua ei voi perustella -
pelkän epätodennäköisyyden avulla.
Jotain on silti väärinymmärretty.
Hienosäätöargumentilla ei yritetä perustella, -
miksi tämä tietty maailmankaikkeus on olemassa, vaan sitä, -
miksi elämän mahdollistava maailmankaikkeus on olemassa.
Se ei etsi syytä omalle maailmankaikkeudellemme.
Arvonta-analogia toimii paremmin näin: -
Arvontakoneen kourusta vierii ulos pingispalloja.
Koneessa on lukemattomia miljardeja valkoisia pingispalloja.
Niiden seassa on vain yksi musta pingispallo.
Sinä saat vastaanottaa koneesta satunnaisesti vierivän pallon.
Jos sattuu tulemaan valkoinen pallo, menetät henkesi.
Jos taas sattuu tulemaan musta pallo, saat elää.
Kaikilla palloilla on yhtä suuri epätodennäköisyys vieriä ulos.
Kaikkien epätodennäköisyys on erittäin suuri.
Kourusta ulos vierivä pallo tulee kuitenkin todennäköisesti -
olemaan väriltään valkoinen.
Hienosäätöargumentti toimii samoin.
Sillä ei ole väliä, miksi tietty pallo sattui tulemaan ulos, -
vaan miksi se oli musta.
Elinkelvottoman maailmankaikkeuden olemassaolo on paljon -
todennäköisempää kuin elinkelvollisen.
Tähän saatetaan vastata, ettei elinkelvollisen maailmankaikkeuden -
ilmaantumiselle tarvita selitystä, koske emme voi havainnoida -
muunlaisia maailmankaikkeuksia.
Tuollaista vastausta ei pidetä pätevänä.
Emme yritä selittää, miksi elinkelvollinen maailmankaikkeus -
on havaittavissa.
Kysymys onkin, miksi on olemassa maailmankaikkeus, -
jossa me voimme olla olemassa?
Sen epätodennäköisyys vaatii selitystä.
Kanadalainen filosofi John Lesley on havainnollistanut sitä näin: -
Sinut viedään teloitettavaksi sadan koulutetun tarkka-ampujan eteen.
He tähtäävät suoraan sydämeen.
Kuulet käskyn: "Valmiina! Tähdätkää! Tulta!"
Sitten kuulet ampumisen räiskettä.
Sitten havaitset olevasi yhä hengissä. Kukaan ei osunut sinuun.
Mitä tästä voisi päätellä?
"Minun ei kannata hämmästella, koska jos he olisivat osuneet, -
en olisi ollut hämmästelemässä sitäkään."
Eihän näin voi ajatella.
Oikeasti tulisi heti mieleen, että kaikki ampuivat tahallaan ohi.
Joku oli järjestänyt niin, että henkesi säästyi.
Sama pätee alkutilojen hienosäädön epätodennäköisyyteen.
Ainoa järkevä selitys on, että se on suunniteltu.
Jotkut vetoavat monimaailmahypoteesiin -
ja kumoavat sen avulla tarpeen selittää maailmankaikkeuden syy.
Saavumme koko väittelyn ytimeen.
Monet teoreetikot myöntävät, ettei yksin sattuma selitä hienosäätöä.
Sen epätodennäköisyys on liian suuri.
Todennäköisyyden mahdollisuuksia on suurenneltava, -
jotta oltaisiin reiluja sattumalle.
Sen sijaan, että nopanheittokertoja olisi ollut vain yksi, -
niitä kuvitellaan olleen miljardeja lisää.
Heidän mielestään meidän maailmankaikkeutemme ei ole ainoa.
Se on vain yksi maailmankaikkeusperheen jäsenistä.
Kaikki ne ovat järjestäytyneet sattumanvaraisesti.
Aivan sattumalta sinne ilmaantuu myös maailmankaikkeuksia, -
jotka on hienosäädetty elinkelvollisiksi.
Olemme onnekkaita, kun satumme asumaan sellaisessa.
Tätä uskomatonta metafyysistä hypoteesia pidetään -
teismin kilpailijana hienosäädön selittämisen alueella.
On hyvä tietää, mistä akateemisissa piireissä keskustellaan.
Ihmettelen sitä, kuinka kovasti yritetään siirtää Luoja syrjään.
Sitä sopiikin ihmetellä.
Tapasin kristityn filosofin, joka sattui konferenssissa kuulemaan -
keskustelua hienosäädöstä.
Hän totesi, että sekulaareille teoreetikoille multiversumi -
tarjosi tavan puhua Jumalasta käyttämättä J-sanaa.
He keskustelevat teologisesta aiheesta.
Multiversumi toimii Jumalan korvikkeena.
Richard Dawkins kysyisi, kuka sitten suunnitteli Suunnittelijan.
Kuinka vastaisit siihen?
Dawkinsin vastaväite ei mielestäni ole pätevä.
Hän olettaa, että jotta paras selitys voitaisiin valita, -
sillekin on löydyttävä selitys.
Oletus on virheellinen.
Jos arkeologit löytävät kaivauksissaan työkaluja, -
heillä on oikeus päätellä niiden olevan älykkään olennon tuotoksia.
Heidän ei tarvitse osata selittää, keitä nuo älykkäät olennot olivat.
Entä jos astronautit löytäisivät kuun pimeältä puolelta koneita, -
jotka eivät kuulu kenellekään maan päällä olevalle valtiolle?
He voisivat hyvin olettaa, että ne ovat älyllisen olennon tuotosta, -
vaikka mistään avaruusolennosta ei olisi mitään muuta tietoa.
Parhaan selityksen voi tunnistaa ilman vaatimusta -
selityksen selitykselle.
Tämä on laajalti tunnustettu tosiasia tieteenfilosofiassa.
Ajattele sitä hetki.
Jos jokaiselle selitykselle olisi oltava selitys, -
selitykset jatkuisivat loputtomiin.
Mitään ei voitaisi selittää.
Dawkinsin olettamus tuhoaisi koko tieteen.
Kysymys Suunnittelijan alkuperästä voidaan jättää auki -
tulevaisuuden löytöretkiä varten.
Dawkinsin mukaan Suunnittelija on yhtä monimutkainen -
kuin selitystä vaativa asia.
Dawkinsin mielestä Suunnittelija vaatii selitystä.
Se ei ole totta, sillä Jumala on kokonaisuutena yksinkertainen.
Hän ei koostu erilaisista fyysisistä osasista.
Maailmankaikkeus sen sijaan koostuu ryhmästä vakioita ja suureita, -
jotka on hienosäädetty elämää varten ja jotka vaativat selitystä.
Jumala-hypoteesi on tähän verrattuna hyvin yksinkertainen.
Minusta ei tarvitse miettiä sitä, kuka loi aineettoman älyn.
Kaikki nämä Jumalaa puoltavat todisteet panevat miettimään, -
miksi ateistit ajavat kristityt aina nurkkaan.
Usein todistustaakka työnnetään harteillemme ilman syytä.
Ateistien olisi perusteltava, miksi ateismiin kannattaa uskoa.
Jos he väittävät tietävänsä, ettei Jumalaa ole olemassa, -
heidän on pystyttävä perustelemaan väitteensä.
Joskus ateistit yrittävät perustella uskoaan kärsimyksellä.
Käsittelemme sitä myöhemmin.
Maailmankaikkeuden hienosäätö johtuu siis joko fysikaalisesta -
välttämättömyydestä, sattumasta tai suunnittelusta.
Suunnittelu osoittautui ainoaksi loogiseksi vaihtoehdoksi.
Kiitos, että autoit meitä ymmärtämään hienosäädön hienouden.
Suomennos: Hanna Tischer