Redan under grekisk tid såg man ut mot rymden och ordningen i kosmos.
De konstaterade att en intelligent designer ligger bakom det.
Idag är många av annan åsikt. Man säger att allt kommit av en slump -
och det är orsaken till att vi existerar.
Hur svarar vi på det? Vi frågar vår expert dr William Lane Craig.
- Den känsliga balansen av begynnelsevillkor -
är känd som universums finjustering för liv.
Vi har förmånen att intervjua dr Craig, en av vår tids främsta apologeter.
Universums finjustering beror endera på -
fysisk nödvändighet, slump eller design.
Gud är bästa förklaringen till universums finjustering för liv.
I denna serie lär du dig vad det är att stå till den kristna trons försvar.
Logik och bevis ska leda oss.
Varje kristen ska vara beredd att uppge skäl till det inre hoppet.
Varje kristen behöver stå till trons försvar.
- Här är vi igen! - Finjustering, va? - Precis. Finjustering.
I Romarbrevet i Bibeln skriven av aposteln Paulus -
Rom 1:20 "Ända från världens skapelse -
syns och uppfattas hans osynliga egenskaper, -
hans eviga makt och gudomliga natur, genom de verk han har skapat."
Om vi backar ca 300 år till Aristoteles så förställde han sig -
hur världen skulle se ut om människor levde under jorden -
och kom upp och såg den här världen, hur de på ett ögonblick skulle tro -
när de såg ordningen i stjärnorna och kosmos, att förvisso har gudarna -
gjort detta. I din bok "Till trons försvar" skriver du -
att astronomer förbluffats av upptäckten hur komplex och känslig -
balansen i begynnelsevillkoren måste vara -
i själva Big Bang om universum ska tillåta existens av intelligent liv -
någonstans i kosmos. Denna känsliga balans har blivit känd som -
universums finjustering för liv. Vi har upptäckt -
att universum är finjusterat för att intelligent liv ska kunna existera, -
med en komplexitet och noggrannhet som trotsar mänskligt förstånd.
Bra sagt, dr Craig.
Innan vi börjar definiera finjustering -
ska vi först etablera att det finns två typer av finjustering.
- Kosmologer har konstaterat att för att intelligent liv ska kunna existera -
någonstans i universum, så måste begynnelsevillkoren vara -
utsökt noga justerade. Dessa justeringar berör två faktorer.
Det första gäller naturkonstanter.
De är tal som förekommer i de olika naturlagarna -
när de uttrycks som matematiska ekvationer.
Dessa konstanter har mycket specifika värden -
som faller inom en ram som tillåter liv. Om man skulle ändra dessa värden -
ens med mindre än en hårsmån skulle de rubbas och liv vore omöjligt.
En annan typ av justering -
är de godtyckliga kvantiteterna som läggs in -
som begynnelsevillkor eller randvillkor -
på basen av vilka naturlagarna verkar. De här är inte -
kvantiteter som förekommer inom naturlagarna som konstanterna -
som uttrycker naturlagarna, utan den uppsättning av begynnelsevillkor -
på vilka naturlagarna verkar för att åstadkomma senare tillstånd.
De omfattar åtminstone mängden entropi i det tidiga universum -
eller balansen mellan materia och antimateria i det tidiga universum.
De här är bara begynnelsevillkor som utgör en startpunkt.
På dessa verkar sedan naturlagarna. Dessa kvantiteter har visat sig -
falla inom ramen för mycket smala livstillåtande gränsvärden.
Om de förändrades ens oändligt lite -
skulle balansen förstöras och intelligent liv inte finnas.
Vi har liksom en konspiration av begynnelsevillkor och -
konstanter som är finjusterade för intelligent liv.
- Kan du definiera finjustering och ge ett exempel -
i praktiska termer. - Ja, det här är något som ofta missförstås.
Finjustering är inte design. Annars skulle det vara ett cirkelargument -
att universums finjustering kräver en designer om finjustering är design.
När man i vetenskapen talar om finjustering menar man inte design.
Konstanterna och kvantiteterna -
måste falla inom väldigt snäva ramvärden.
Om de förändras i någon riktning kunde intelligent liv inte existera.
Att man säger att universum är finjusterat för intelligent liv -
är inte att säga att universum är designat för intelligent liv.
Det betyder bara att för att intelligent liv ska kunna existera -
är det beroende av att alla dessa värden faller inom denna extremt -
snäva ram av livstillåtande värden.
Frågan är vad som förklarar denna förvånansvärda finjustering.
- Kan du ge någon illustration, t. ex. om solen var lite närmare eller -
längre bort. Kan du använda sådana exempel? - Det är kosmisk justering.
Det har inte med vårt solsystem att göra utan med universums -
begynnelsevillkor. Det omfattar t. ex. gravitationskraften, en naturkonstant.
Den förkortas vanligtvis med ett g i olika ekvationer.
Gravitation har ett specifikt värde.
Om den skulle öka eller minska mycket -
skulle liv inte vara möjligt. Om värdet ökade skulle gravitationen vara -
starkare och allt skulle sugas ihop och kollapsa till ett svart hål.
Det skulle inte finnas något liv. Om det var svagare skulle allt flyta ut.
Det skulle inte finnas planeter eller någon beboelig plats för organismer.
En annan konstant är den subatomära svaga kraften.
Eller den kosmologiska konstanten som driver universums acceleration -
som är finjusterad. Om den ökade något -
skulle universum flyga i bitar och det fanns inte galaxer eller stjärnor.
Det finns en mängd konstanter och jag nämnde den mycket låga -
entropin i det tidiga universum som är finjusterad för vår existens -
till något kring 1/10 delar i potensen 10 -
i potensen 123. Det är ett ofattbart tal.
Vi kan inte begripa ett så stort tal.
- Vi ska kort försöka förstå det här argumentet för design.
Hjälp oss se argumentets tre steg.
- Det har tre påståenden. 1. Universums finjustering -
beror på endera fysisk nödvändighet, slump -
eller design. Det är de tre förklaringarna för finjusteringen.
Fysisk nödvändighet, slump, design.
2. Finjustering beror inte på fysisk nödvändighet eller slump.
Sedan följer logiskt nr 3. Den beror därför på design.
Det är ett argument för att det ligger en designer bakom kosmos.
- Den första premissen. Hur vet vi att det bara finns tre alternativ?
De här är de enda som verkar vara tillgängliga.
Fysisk nödvändighet skulle säga att universums värden och konstanter -
måste vara som de är, fysiken kräver det och de måste ha dessa värden.
De kunde inte ha varit annorlunda. Slump säger att det bara blev så -
att konstanter och kvantiteter har de värden de har.
Det bara råkade sig så, det var slump.
Det tredje alternativet säger att dessa värden är så här för att en intelligens-
har skapat dem så. De är designade för det syftet.
Jag kan inte komma på fler alternativ. Om någon kommer på ett -
så får han gärna lägga till det så vi kan begrunda det.
Så vitt jag vet och i befintlig litteratur är dessa de tre -
tävlande förklaringarna. - Andra premissen säger att det inte beror -
på fysisk nödvändighet eller slump. Hur vet vi det?
Det som är slående med konstanter och kvantiteter är att de är oberoende-
av naturlagarna. Naturlagarna är förenliga med -
ett brett spektrum av värden på dessa konstanter och kvantiteter.
Därför finns ingen fysisk nödvändighet eftersom de är oberoende -
av naturlagarna. Inget i naturlagarna kräver att det ska vara just dessa -
värden för konstanterna. Inget stöder att de skulle vara fysiskt nödvändiga.
- "Teorin om allt" då?
- Teorin om allt är ett försök att förklara varför de fyra grundläggande-
naturkrafterna gravitation, elektro- magnetism, starka och svaga kraften -
har de värden de har. Men de bästa kandidaterna -
för en teori om allt, supersträng- teorin, gör inte konstanternas eller -
kvantiteternas värden fysiskt nödvändiga.
Supersträng- eller M-teorin passar för ett flertal -
värden på konstanter eller kvantiteter. Det finns ca 10 i potensen 500 -
olika universum karaktäriserade av olika konstanter och kvantiteter -
som alla tillåts inom M-teorin. Det här har blivit något av ett fenomen -
i vetenskaplig litteratur och benämns ofta det kosmiska landskapet.
Det finns ett kosmiskt landskap av tillåtna världar inom M-teorin.
Därför dikterar inte den teorin värdet på konstanterna eller kvantiteterna.
Tittarna behöver förstå att detta kosmiska landskap inte egentligen -
existerar, det är bara ett spektrum av möjligheter, de olika värden -
som M-teorin tillåter. Men det finns inte skäl att tro att de existerar.
Så det finns inget i teorin om allt som gör det fysiskt nödvändigt -
med de värden vi observerar på konstanter och kvantiteter.
- Om det gjorde det, skulle det inte finnas finjustering där också då?
Det är en annan fråga. På sätt och vis blir finjusteringen ännu mer krävande.
Nu måste man fråga sig varför M-teorin visar sådan finjustering.
Man har därför inte alls eliminerat finjusteringen, bara petat på den.
- Nu har vi talat om fysisk nödvändighet. Slumpen då?
- Slumpen hävdar att det är ett sammanträffande att dessa -
konstanter och kvantiteter föll inom ramen för vad som tillåter liv.
Av alla de olika värden de alla kunde ha haft, alla roulettehjul i Monte Carlo
råkade få samma värde samtidigt när man vände på hjulet.
Det är bara extraordinärt osannolikt. Oddsen mot det är så fantastiska -
att det är osannolikt att det kunde ha hänt.
Därför har de som stöder slumphypotesen -
tvingats ta till en märkvärdig metafysisk hypotes för att rädda -
slumpen som alternativ. Det är att parallella universum verkligen finns, -
en massa osedda världar i slumpmässig ordning -
och konstanter och kvantiteter har olika värden i olika världar.
Vi befinner oss i en värld där vi av slump har alla inom rätta gränsvärden.
Debatten kring finjustering har idag, tro det eller ej, lett till -
den s.k. flervärldstolkningen vs teism.
Här pågår debatten, mellan dessa två metafysiska hypoteserna.
Flervärldstolkningen eller teism.
- Har det att göra med parallella världar? - Ja. Flervärldstolkningen -
är samma som en ensemble av universum, mångvärldstolkningen.
Den har flera namn, men tanken är att vårt universum -
bara är en försvinnande liten del av en mycket större verklighet, -
en slags familj av parallella universum som vi inte ser -
eller kan uppleva, inte har bevis för. Men de antas enbart för att -
öka möjligheten i sannolikheten.
Om det är osannolikt att få liv när man kastar tärningen en gång -
så mångfaldigar man chanserna genom att säga att tärningen blivit -
kastad oändligt många gånger någonstans och därför -
kan den här världen ha blivit till av en slump. - Du ger ett exempel i din -
bok, ett lotteri som hjälper oss se det med en illustration. Vill du berätta?
De som stöder slumphypotesen jämför ibland chansen till liv -
med att vinna på lotteri. De säger att i ett lotteri är chansen att en person -
ska vinna är flera miljoner till ett.
Men någon vinner. När personen vinner -
vore det olämpligt för honom att säga att oddsen ju var miljoner till ett, -
så lotteriet var säkert riggat. Någon måste vinna.
De säger också att något universum måste finnas -
så det vore fel av oss att säga att vårt universum är designat -
bara för att det är så osannolikt.
Problemet här är att man totalt miss- förstått argumentet om finjustering.
Det är inte ett försök att förklara varför detta -
universum existerar. Finjusterings- argumentet försöker förklara -
varför något universum alls som tillåter liv existerar.
Varför finns ett universum som tillåter liv?
Inte varför finns detta universum?
Rätt analogi till lotteri vore mer så här: -
Tänk dig ett lotteri med pingpong- bollar som kommer ur en maskin.
Tänk dig miljarder och åter miljarder vita bollar -
och bland dem finns en enda svart boll.
Du ska nu för lotteriet slumpmässigt välja ut en boll ur mängden.
Om bollen är vit blir du avrättad.
Om bollen är svart får du leva.
Det är sant att vilken boll som än rullar ur maskinen -
är lika osannolik.
Vilken specifik boll som helst är mycket osannolik.
Men det är ändå överväldigande mer sannolikt -
att den boll som rullar fram kommer att vara vit och inte svart.
Det är vad finjusteringsargumentet handlar om. Inte varför en viss boll -
valdes, utan varför det var den svarta som valdes -
framför en vit? Det är överväldigande mer sannolikt -
att ett livsförhindrande universum skulle existera än ett som det här.
- Andra kan säga att vi inte behöver förklara -
varför vi ser ett universum som tillåter liv, för det är det enda vi kan se.
- Den här reaktionen anses nu generellt -
otillräcklig för vi försöker inte förklara varför vi observerar -
ett livstillåtande universum, för självklart kan du bara observera ett -
som går ihop med din existens. Frågan är varför ett universum -
som passar ihop med vår existens alls existerar?
Det är så väldigt osannolikt att det kräver en förklaring.
Den kanadensiske filosofen John Lesley beskrev detta väl.
Han föreställde sig en person som dragits inför en arkebuseringspatrull -
på 100 tränade skyttar med gevär riktade mot hans hjärta för avrättning.
Han hör: redo, sikta, skjut!
Så hörs vapnens öronbedövande ljud -
och så lever han fortfarande! Alla 100 missade!
Vad skulle du dra för slutsats?
"Jag borde inte vara förvånad, hade de inte missat -
så hade jag inte kunnat vara förvånad. Eftersom jag är här -
borde jag ha förväntat mig att alla missar." Nej, du hade misstänkt -
att de alla missade med vilje. Att allt var riggat för något syfte -
och av någon. På exakt samma sätt, då det är så osannolikt -
med finjustering av universums begynnelsevillkor -
så är det rationellt att tänka att det inte beror på slump utan på design.
- Andra hänvisar till flervärlds- tolkningen för att bortförklara -
en förklaring till universum.
Hur då och finns det någon validitet i det? - Det här är debattens kärna.
De flesta teoretiker erkänner att slumphypotesen -
inte ger tillräcklig förklaring på finjustering. Oddsen är för höga -
för att bemötas. Därför tvingas man -
mångfaldiga sannolikhetsmöjligheten för att ge slumpen en chans.
I stället för att säga att tärningen kastats en gång -
säger man att den kastats oändligt många gånger.
Vad menar jag med det? De menar att vårt universum inte är det enda.
Vårt universum är bara ett bland ett oändligt antal -
andra universum som är slumpmässigt ordnade vad gäller -
konstanter och kvantiteter så att slumpen ensam -
någonstans i denna oändliga samling av världar åstadkommer universum -
som är finjusterade för att intelligent liv ska existera och lyckliga vi -
råkar bo i ett sådant. Tro det eller ej, denna metafysiska hypotes -
är idag det främsta alternativet till teismen, -
som förklaring på finjusteringen.
- Det hjälper oss att veta vad som pågår i den akademiska världen -
och jag kan inte hjälpa att jag undrar hur långt man är villig att gå -
för att bortförklara en skapare.
- Sant. Jag talade med en kristen filosof som deltog -
i en konferens om vetenskap och religion, där finjustering behandlades.
Han sa att för sekulära teoretiker -
är flervärldstolkningen deras sätt -
att tala om Gud utan att använda "G-ordet", som han sa det.
Det är egentligen teologi, -
men för dem blir flervärlds- tolkningen ett surrogat för Gud.
- Nu skulle Richard Dawkins säga: "Vänta lite nu dr Craig.
Vem designade designern?" Hur förklarar vi det?
- Jag anser inte argumentet giltigt. Dawkins förutsätter -
att för att erkänna att en förklaring är den bästa -
måste man ha en förklaring på förklaringen.
Det är ett tydligt misstag.
Om arkeologer hittade föremål som liknar pilspetsar -
och yxor så skulle de självklart hävda att intelligenta varelser gjort dem.
Även om de inte hade någon som helst förklaring på vilka de var -
eller hur de kom dit. Eller om astronauter hittade en hög maskiner -
på månens baksida, som USA inte lagt dit, -
eller någon annan nation på jorden.
De skulle berättigat kunna hävda att det lämnats av utomjordiska varelser.
Även om de totalt saknade förklaring på vem utomjordingarna var -
eller hur maskinerna kom dit. För att erkänna att en förklaring är bäst -
behöver man inte ha en förklaring till förklaringen.
Det här är välkänt och erkänt inom vetenskaplig filosofi.
Tänk på det. Om man krävde en förklaring på en förklaring -
så har man genast en oändlig cirkel. En förklaring på en förklaring på en...
Inget kunde någonsin förklaras.
Dawkins princip skulle förstöra vetenskapen.
Så frågan om vem designade designern -
kan lämnas öppen för framtida utforskning och frågeställningar.
- Dawkins menar också att designern är lika komplex som det som -
behöver förklaras. - Det är hans andra förutsättning.
Att designern kräver en förklaring. Det stämmer inte om designern är Gud.
Gud, ett sinne eller medvetande utan kropp, -
är en enkel entitet. Han består inte av fysiska delar -
eller åtskiljbara delar. Universum däremot karaktäriseras av -
ett stort urval kontingenta konstanter och kvantiteter finjusterade för liv -
och det kräver en förklaring.
I kontrast är gudshypotesen mycket enkel.
Därför tycker jag inte det alls finns grunder för att fråga -
vem designat ett medvetande utan kropp. - Alla dessa bevis för Guds -
existens i ljuset av argumenten vi talat om verkar ateisten ha en del att -
förklara, men oftast känns det som om vi kristna ställs i ett hörn.
- Ibland tar vi i onödan på oss bevisbördan i dessa diskussioner.
Vi bör fråga ateisten vad det finns för skäl att tro på ateismen?
Ateismen påstår sig veta något, nämligen att Gud inte finns.
Kunskapsmässigt måste det få stöd för att vi ska kunna tro på det.
Ateister kan ibland försöka förklara det med att hänvisa till ondska -
och lidande i världen. Det måste vi tala om senare.
- Så 1. finjustering av universum beror på fysisk nödvändighet, slump -
eller design. 2. Det beror inte på fysisk nödvändighet eller slump.
3. Därför beror det på design. Tack att du hjälpt oss förstå -
vilken förmån det är att vara finjusterad och leva i detta universum.
TILL TRONS FÖRSVAR
Översättning: Eva Fredriksson-Lidsle Himlen TV7