GAMLA TESTAMENTET ÖPPNAS
JESAJA, Del 1
Jag ska börja med tre intressanta fakta utanför Guds Ord.
År 1948 kastade en beduinsk getaherde stenar -
i Qumran norr om Döda havet.
En sten flög in i en grotta.
Han hörde en kruka gå sönder och trodde han söndrat någons egendom.
Ingenting hände, så han kröp in i grottan.
Han hittade en meter höga krukor. Här är en modell.
Han kikade in i en kruka och hittade urgamla skriftrullar.
De var Dödahavsrullarna, ett betydande fynd.
Bland rullarna fanns delar av Gamla Testamentet -
däribland ett fullständigt manuskript av Jesaja bok.
Man höll då på med en engelsk översättning av Jesaja.
Översättarna ombads avbryta arbetet.
Fyndet var tusen år äldre än det äldsta kända manuskriptet.
Jesajas äldsta manuskript var från 900 e.Kr. Detta var från 100 f.Kr.
Det förde kunskapen om Jesaja tusen år närmare originalet!
Man trodde den engelska översätt- ningen skulle behöva ändras helt -
men det visade sig att just inget behövde ändras.
Texten hade bevarats så väl i över tusen år.
Händel komponerade Messias-oratoriet 1741.
Dess 250-års jubileum firades 1991.
Orden till Messias-oratoriet skrevs av en präst.
Han gav texten till Händel och bad honom komponera.
Händel presenterade sin komposition 24 dagar senare.
Prästen fnös: "På så kort tid blir det inte ordentlig musik!"
Han blev rent ut arg på Händel. Händel själv var inspirerad.
Texten är till stor del hämtad ur Jesaja.
Kapitelrubrikerna i Bibeln är inte inspirerade av den Helige Ande.
Jag skulle önska vi hade en Bibel utan vare sig kapitel eller verser!
Kristna klarade sig utan dem i åtminstone 1100 år.
De var tvungna att lära sig sammanhangen.
Kapitelindelningen i Jesaja är intressant. Kanske omedvetet.
Jesaja har 66 kapitel. Bibeln har 66 böcker.
Jesaja är delad i två halvor.
39 kapitel och 27 kapitel.
Gamla Testamentet har 39 och Nya Testamentet 27 böcker.
De första 39 kapitlen summerar Gamla Testamentets budskap.
De övriga 27 kapitlen summerar Nya Testamentets budskap.
Den senare delen inleds med en röst som ropar i öknen: -
"Bered väg för Herren ... i ödemarken." Johannes Döparen.
Det fortsätter med en Herrens tjänare smord av den Helige Ande -
som dör för sitt folks synder, uppstår från de döda och upphöjs.
Sedan står det: "Ni är mina vittnen."
Till sist säger Gud: "Jag skall skapa nya himlar och en ny jord."
Det står om en plats där elden inte slocknar och maskar inte dör.
Om Bibeln pressas ihop till en bok, skulle resultatet vara Jesaja.
Om du vill lära känna hela Bibeln, läs bara Jesaja.
Den innehåller hela budskapet i koncentrat.
Kapitlen 40-66 motsvarar Nya Testamentet.
Dessa kan indelas ämnesvis i tre delar med nio kapitel var.
Temat i kapitlen 40-48 är att trösta Guds folk.
Temat i kapitlen 49-57 är Herrens tjänare som dör och uppstår.
Kapitlen 58-66 handlar om den kommande härligheten.
De nio kapitlen kan i sin tur delas i tre ämnen med tre kapitel var.
De 27 kapitlen indelas i tre delar med 9 kapitel i vardera.
De 9 kapitlen i sin tur indelas i tre delar med tre kapitel var.
Den mellersta sektionen har tydliga delar: 49-51, 52-53 och 55-57.
Också här indelas den mellersta sektionen i tre delar: 52, 53, 54.
Versindelningen missar bara en vers här.
Om vi tar de mellersta delarnas mellersta vers -
finner vi: "Han var genomborrad för våra överträdelsers skull" -
"slagen för våra missgärningars skull."
"Straffet var lagt på honom för att vi skulle få frid" -
"och genom hans sår är vi helade."
Jag anser det inte andeinspirerat, men visst är det fascinerande.
Jesaja är välkänd till vissa delar.
Någon sa att i hans tycke hade Shakespeare för mycket citat.
Han trodde att Shakespeare knyckt från andra, och insåg inte -
att det var Shakespeare som vi citerar. Samma gäller för Jesaja.
Vi citerar honom ideligen.
Om du vuxit upp i en församling, har du lärt dig texterna.
"Om era synder är röda som schar- lakan, ska de bli vita som ull."
Scharlakansröd ull ser ut så här.
Det går inte att få den vit igen.
Gud säger att om än era synder har den färgen -
ska de bli vitare än snö. Jag återkommer till andra bilden.
Det är många andra citat som vi är vana vid.
"De ska smida sina svärd till plog- billar, spjut till vingårdsknivar."
Texten är huggen i granit framför FN:s högkvarter i New York.
Skada, man inte tog hela versen: "Han ska döma mellan hednafolken".
Utan Hans dom kan vi inte genomföra resten.
"Jungfrun skall bli havande... och ge honom namnet Immanuel."
De är kända ord från jul och Händels Messias.
"Den som är fast i sinnet bevarar du i frid, på dig förtröstar han."
"De som hoppas på Herren får ny kraft"
"Hur ljuvliga är inte glädje- budbärarens fotsteg"
"O, att du lät himlen rämna och kom hit ner"
Vissa kapitel hör till dem som oftast läses i församlingar.
Ett halvt dussin av dem är nästan sönderlästa.
Kapitel 6: Jesajas kallelse.
"I det år då kung Ussia dog, såg jag Herren... Helig! Helig!"
Tyvärr slutar läsningarna alltid vid fel vers: -
"Här är jag, sänd mig!"
Man tar inte med det viktiga som han sändes att göra.
Det är skada. Mer om det senare. Kapitel 35 om öknen som blomstrar.
Kapitel 40: "Trösta, trösta mitt folk!"
"En röst ropar i öknen"
Alla känner kapitel 53.
"Han var genomborrad för våra överträdelsers skull" -
"slagen för våra missgärningars skull."
Sedan kapitel 55: "Hör på, alla ni som törstar, kom hit till vattnet"
Kapitel 61 var Jesu första predikotext i Nasaret.
"Herrens Ande är över mig... att ropa ut frihet för de fångna.."
Delar av Jesaja är välkända och det är ett problem.
Då vi har kapitel- och versnummer, plockar vi dem ur sammanhanget.
Dessa stycken är välbekanta, men Jesaja i sin helhet är obekant.
Själva boken känner vi inte som vi borde.
Nya Testamentet har många citat från senare delen av Jesaja: -
"Döden är uppslukad och segern vunnen."
Frasen om att bedröva den Helige Ande är härifrån.
"Herren skall torka bort tårarna" "En röst som ropar i öknen"
"Ni är mina vittnen"
"För mig skall alla knän böja sig. Alla tungor skall ge mig sin ed"
Jesus hänvisade mer till Jesaja än någon annan bok i Bibeln.
Paulus citerar den mer än andra böcker.
Om du vill kunna din Bibel, lär dig Jesaja.
Du får inblick i både Nya och Gamla Testamentet. Bibeln i miniatyr.
Liksom de flesta av Bibelns för- fattare var Jesaja Guds-centrerad.
Han talade inte mycket om sig själv.
Det vi vet är från hans skrifter och judisk historia.
Historikern Josefus och judisk tradition säger mycket om honom.
Han måste ha haft gudfruktiga föräldrar.
Hans namn är samma som Jesus och Josua.
Skada, att vi har det i formen av Jesaja.
På hebreiska är det "Jesajahu". Jahu är Guds namn.
Jesa betyder "frälsning". "Gud frälser."
Postföreståndaren i vår by hette Godsave, Gud frälser.
"Gud frälser" är Jesaja, Jesajahu.
Det är samma namn som Josua och Jesus.
Det var profetiskt, för han kallas Gamla Testamentets evangelist.
Han bär fram evangelium, goda nyheter, särskilt i andra halvan.
Ordet "ny" förekommer nästan aldrig i Gamla Testamentet -
utom i verser som: "Det finns inget nytt under solen."
Som Predikaren säger.
Jesajas senare del är enda stället där det förekommer ofta: -
nytt, ny himmel, ny jord, ny skapelse. Jag gör allting nytt.
Jesaja blev den största profeten genom tiderna.
Judarna sätter honom i klass med Mose och Elia.
De var stora profeter, men Jesaja är störst i Ordet.
Han fick ett försprång. Han föddes i palatset och växte upp vid hovet.
Han var kung Joas sonson och kung Ussias kusin.
Därför berörde kung Ussias död honom djupt.
Han var en del av kungafamiljen.
Han hade tillgångar, en hög ställning och utbildning.
Gör detta det lättare eller svårare att vara profet? Svårare, tror jag.
Han mötte Gud så starkt i templet att han inte hade något val.
Han var kungars rådgivare.
Därför gäller många av hans profetior politiska ärenden -
särskilt falsk säkerhet från förbund med världsmakterna -
antingen Assyrien i nordost eller Egypten i sydväst.
Hans hustru var en profetissa.
Vi har ändå ingen profetia från henne.
Jag tror att han kollade sina egna profetior med henne.
Hustrun kunde säga: "Det där är från Herren. Gå och säg det."
Jag tror de hörde från Gud till- sammans, men Jesaja bar fram det.
Han hade åtminstone två söner, kanske tre.
Jag har redan nämnt deras namn.
En hette Maher-salal Has-bas. Inget lätt namn för en liten pojke.
Det betyder: "Plundra snabbt, bytet hastar."
Namnet var en profetia. Jerusalem skulle bli plundrat -
och alla skatter borförda. Namnet innebar dåliga nyheter.
Den andra sonen hette Sear-Jasub: "En kvarleva ska vända om".
De är Jesajas två huvudbudskap.
Den dåliga nyheten i början är att Jerusalem ska plundras.
Den goda nyheten i slutet av boken är att en kvarleva ska återvända.
Israel har en framtid, även om det förlorar allt.
Det spekuleras att Jesaja hade en tredje son, Immanuel.
Det föddes en pojke vid den tiden som var med i profetiorna.
Jag tror ändå att det barnet var en annan kvinnas, inte Jesajas.
En del tror att han hade en tredje son, Immanuel, Gud med oss.
Den pojkens födelse var ett tecken för kungen.
Det var ett dubbelt tecken som upp- fylldes århundraden senare i Jesus.
Jesaja blev kallad i templet när han såg Herren.
Herrens helighet kom över honom. Han kallade Gud vid ett namn -
som ingen annan använt. Det före- kommer 50 gånger: Israels Helige.
Det är ett unikt namn. Guds helighet kom över Jesaja.
Genast han såg Guds helighet, kände han sig oren.
Han kände att han inte borde vara i templet. Hans läppar var orena.
Smutsigt tal är orent.
Bibeln har mycket undervisning om vårt tal och våra ord.
Sedan rörde en ängel vid hans läppar med ett glödande kol.
Sedan dess hade han ärr på munnen.
Det hände verkligen. Det var inte en syn.
Han berättade för människor att Gud måste bränna hans läppar.
Han talade genom den ärrade munnen under resten av sitt liv.
Jag tror man lyssnade till honom på grund av detta.
Det var priset för att vara profet.
Han fick frågan: "Vem skall jag sända?" Jag.
"Vem vill vara vår budbärare?" Vår. En värdefull glimt av treenigheten.
Sedan kom nedslående nyheter:
Du ska förkunna, men de ska inte lyssna.
Deras hjärtan ska förhärdas. De tar inte emot och ger inget gensvar.
Det Herren sade var: "Tro inte att du ska lyckas som predikant."
Ju mera du predikar, desto hårdare blir de.
Jag ska göra deras öron döva och ögon blinda genom dina ord -
så att de inte "vänder om och blir helade".
Guds ord kan både öppna och stänga folks hjärtan.
Ordet kan skuffa människor bort från Gud.
En människa blir antingen hårdare eller mjukare av Guds ord.
Det gäller också oss här. Du öppnar eller stänger för Guds ord.
Jesajas ord skulle förhärda människor och göra dem döva.
Det är den vers av Jesaja som citeras mest i Nya Testamentet.
Jesus sa att han talar i liknelser, för att de ska höra utan att höra -
och se utan att se, så att de inte omvänder sig.
Han talade i liknelser för att förhärda de ointresserade.
Paulus citerar samma sak -
när han predikar till judar som inte lyssnade på honom.
Jesaja frågade hur länge han skulle predika utan gensvar.
Herren svarade: "Till dess städerna blir öde."
En tiondel ska bli kvar. Trädet ska spira på nytt.
Tänk er att stå inför 40 års tjänst och veta att man blir utan gensvar.
Om han inte gjort det, skulle vi inte ha denna mäktiga bok.
Han visste inte att boken skulle inspirera århundraden senare.
Under sin livstid var han ett misslyckande, ingen lyssnade.
Vi ska se på lite geografi och historia.
Det är viktigt att få profeterna på rätt tid och plats.
Här är alltså Mellanöstern och den fruktbara halvmånen.
Persiska viken, Tigris och Eufrat, -
Röda havet, Medelhavet, Cypern och Nilen.
Här är Israels tio stammar i norr.
Huvudstaden är Samaria.
Här är Juda två stammar i söder. Huvudstaden är Jerusalem.
De är omgivna av små folk, med stormakter längre bort.
Jesaja visar hur Gud först lät de små folken slå Sitt folk.
När de inte lyssnade, använde Han stormakterna.
De små folken var Syrien i norr. Huvudstaden var Damaskus.
Också ammoniterna, moabiterna och edomiterna -
på andra sidan Jordan och Döda havet.
Vid kusten fanns filisteerna som Gud fört dit från Kreta.
I öknen i söder bodde araber.
Det fanns sammanslutningar mot Juda på Jesajas tid.
De tio stammarna i Israel slöt förbund med Syrien.
Tillsammans anföll de lilla Juda.
Då sa Jesaja till kungen att Juda vinner.
Kungen sa: Vi är helt underlägsna i antal.
Då svarade Jesaja: "Se, jungfrun ska bli havande och föda en son" -
"och ge honom namnet Immanuel."
Immanuel betyder: "Gud med oss"? Jag ska ge fyra översättningar.
"GUD är med oss" "Gud ÄR med oss"
"Gud är MED oss" eller "Gud är med OSS"
Rätt svar: Gud är med OSS.
Tyngdpunkten är på "oss". Gud är med oss, inte dem.
Gud är på vår sida.
När den pojken föddes, Immanuel, -
visste kungen att alliansen i norr inte skulle vinna -
för Gud var med oss.
Gud var inte med Israels tio stammar.
Det är ursprunget till namnet Immanuel.
En gång gick filisteerna samman med araberna.
Än en gång var Juda i nöd, men också då hjälpte Gud.
Här är Assyrien med huvudstaden Nineve på stranden av Tigris.
Det var stormakten i nordost.
Här är Egypten, stormakten i sydväst.
Här nära Bagdad låg det lilla, men växande Babylon.
Det ska vi tala mer om i samband med Hesekiel och Daniel.
Babylon skulle bli det stora prob- lemet, men inte på Jesajas tid.
Assyriens sista år vid makten var största hotet mot Jerusalem.
Jesaja profeterade under fyra kungar.
Han dödades sedan av Manasse.
Han inledde det år då kung Ussia dog.
Sin egentliga predikotjänst inledde han under Jotam.
Sedan följde Ahas, Hiskia och Manasse.
Vi ska ta en titt på den politiska sidan.
Kungarna var Ussia, Jotam, Ahas, Hiskia och Manasse.
De markerade med grönt var goda kungar.
Ussia var bra i början. Han regerade länge, 52 år.
De sista åren blev han tyvärr en ond kung.
Han gjorde det som var ont i Herrens ögon och dog i spetälska.
Det blev hans straff.
När kungen var god, vann de i striderna.
När kungen var ond, förlorade de.
Det är ingen slump. När de var goda, var Gud med dem.
När kungen var ond, var Gud inte med dem. De blev besegrade.
Filisteerna och araberna gick samman mot Ussia i hans tidiga år.
Juda vann. Kungen var god.
När kungen blev ond, anföll Assyrien, och Juda förlorade.
Assyriska armén återvände till sitt land. Striden var hård.
Sedan dog Ussia.
Arkeologer har hittat Ussias grav.
På stenen står det på hebreiska: "Här ben av Ussia."
Benen hittades.
Ett intressant fynd utanför Bibeln.
Här ses assyriska kungen Sanherib på tronen.
Mera om honom senare.
Här hyllas han av besegrade fiender.
Jotam var en god kung. Han slog tillbaka alla anfall.
Ammoniterna anföll. Sedan ingick Israel och Syrien allians.
Den borde egentligen vara under Ahas.
Det var vid maktskiftet mellan Jotam och Ahas.
Jotams goda inflytande kändes ännu av, och anfallet övervanns.
Ahas var genomond. Juda led nederlag mot edomiterna, -
filisteerna och assyrierna.
Assyrien drog allt närmare. De blev ett allt större hot.
Sedan kom den gode kungen Hiskia.
Filisteerna kom. Juda besegrade dem.
Assyrierna kom och belägrade Jerusalem med 185 000 man.
Vid samma tid predikade Amos och Hosea i norr.
De var samtida med Jesaja.
Assyrierna kom under Ahas tid. De vann inte över Jerusalem -
men intog Samaria. Israels tio stammar försvann år 721.
Under belägringen av Jerusalem var vatten det mest kritiska.
Hiskia grävde en tunnel för att få in vatten.
Om du besöker Jerusalem, måste du gå genom tunneln.
Första gången jag var där gick vattnet hit. Taket var precis ovanför huvudet.
Stearinljusen slocknade och det var helmörkt.
Vattnet nådde halsen. Huvudet slog i taket. Så gick vi 700 m!
Senare var jag där med några församlingsbor.
En man lekte med facklan och låtsades att tunneln blev djup...
Till sist såg vi bara handen med facklan ovanför vattnet...
Mitt i tunneln har man funnit en inskription.
Enligt den har Hiskia grävt vattentunneln in till Jerusalem.
Den hemliga tunneln skulle säkra vattentillförseln under belägringen.
Utanför fanns 185 000 assyrier.
Man kan läsa om det i Jesaja, kapitel 36-39.
Det är den enda berättande delen i Jesaja.
Här är de assyriska trupperna.
Sanheribs trupper som för fångar till Assyrien. Alla fångar är små.
Soldaterna är dubbelt större.
Så lät man förstå att man intagit "ett litet folk"...
De var alltså 185 000. Gud sa: "Jag ska besegra dem."
Nästa morgon var alla 185 000 döda.
Det berättas att en ängel dödat dem.
Till för några år sedan trodde man det var en saga.
En brittisk arkeolog har hittat soldaternas skelett.
Här är en bild på skallarna vid murens fot.
Bilden är inte så bra, men man ser de är mänskoskallar.
Det finns tusentals vid Jerusalems mur, nu framgrävda.
Hiskia var god. Assyrien slogs tillbaka. Hiskia gjorde ett fel.
Lilla Babylon sände honom en hälsning, när han var sjuk.
Allt började med det. Han ville inte dö, och han ropade till Gud.
Gud gav honom 15 år till.
Budbärare hade kommit från lilla Babylon.
Hiskia var glad att någon så långt borta tänkte på honom.
Så han visade gästerna alla sina skatter, sitt palats och templet.
Han ville visa sin makt för kungen i Babylonien.
Jesaja kom in: Vad visade du mannen från Babylon?
Jesaja fortsatte: En dag ska kungen i Babylon ta allt du visade.
Det är en dramatisk episod mitt i Jesaja.
Manasse var en förskräcklig kung. Han utövade satansdyrkan.
Han offrade till och med sin son till satan, till Molok -
som var i centrum för satansdyrkan då.
Manasse hatade Jesaja så pass att han förbjöd honom att tala.
Så Jesaja skrev. Resultatet har du i famnen nu.
Till slut beslöt Manasse att döda profeten.
Han befallde fram en ihålig trädstam.
Han band Jesaja och pressade in honom i stammen.
Sedan befallde han två män att såga honom itu.
Han nämns i Hebr 11: "söndersågad".
Enligt judisk historia var det Jesaja som blev söndersågad.
Detta som historisk och politisk bakgrund.
Det som slår en är att Jesaja bok är tvådelad.
Delarna är också olika.
Liksom övriga profetböcker är Jesaja en samling budskap över tid.
Den är inte i kronologisk ordning, utan går ibland enligt tema.
I det stora hela finns en sorts profetior i början -
och en annan sorts profetior i den senare delen.
Den är ändå inte rätlinjig.
Vi är så vana med tydliga början och slut.
De första 39 kapitlen är klart olika de sista 27 kapitlen.
I skolan lär sig barnen att senare delen skrivits av en annan -
av Deutero-Jesaja, den andra Jesaja.
Första delen innehåller mest dåliga nyheter, den andra mest goda.
Första delen synar människors gärningar, den andra Guds verk.
Första delen fokuserar på synd och straff.
Andra delen handlar om frälsning och återlösning.
Första delen är om dom, andra delen om nåd. Jesaja skriver om båda.
Jona fokuserade på nåd och Nahum på dom.
Amos fokuserade på dom och Hosea på nåd. Jesaja har båda.
I första delen konfronterar han Israel med dess synd.
I den andra delen tröstar han Israel med goda framtidsutsikter.
Första delen ser Israels Gud, den senare har en bredare gudsbild.
Gud ses som universums Skapare.
Första delen är nationell, senare delen internationell.
Första delen ser på grannarna, andra delen på världens folk.
Storbritannien nämns i andra delen: "kustländerna i fjärran".
Fenicierna brukade hämta tenn här på Jesajas tid.
De trodde de brittiska öarna var världens ände.
Kustländerna i fjärran berör Storbritannien.
I första delen beskrivs Gud som en eld. Det är en bild på dom.
I andra delen är Gud Far.
I första delen har Guds hand lyfts för att slå.
I andra delen är Hans arm uträckt för att rädda.
I första delen finns förbannelser, verop, i andra delen välsignelser.
Första delen beskrivs som Guds "främmande verk".
Sådant som Herren inte vill göra. Han vill inte döma.
Andra delen är full av "glädjebud".
Första delen gäller judarna, andra delen hedningarna.
"Folken" betyder samma som hedningar.
Assyrien är fienden i första delen.
Den andra delen visar att Babylon blir redskapet för domen.
Första delen handlar om händelser som leder fram till fångenskapen.
Andra delen handlar om händelser efter fångenskapen.
Händelserna efter fångenskapen beskrivs så detaljerat -
att det fått skeptikerna att tro det skrivits av någon annan.
Om du inte tror att Gud känner framtiden -
kan du inte tro att Jesaja visste att Kores skulle besegra Babylon.
Det skedde hundra år efter Jesajas död.
Om du tror att Gud känner framtiden -
tror du att Jesaja skrev det.
Detta är nog det största tvisteämnet om Jesaja just nu.
Den första Jesaja skulle ha skrivit kapitel 1-39.
Den andra Jesaja skulle ha skrivit kapitel 40-66.
En ny skola delar upp också den andra delen.
Det sägs en tredje Jesaja skulle ha skrivit de sista 10 kapitlen.
Nu har vi tre Jesaja. Detta lärs ut som sanning i skolorna.
Det är allmänt godtaget.
Man vädjar till skillnader i stil, innehåll och ordförråd.
Jesaja gav många budskap under många år.
Han använde olika stilar och ord- förråd för konfrontation och tröst.
Ändå tror man inte att utsagorna i andra delen är förutsägelser.
Det är den centrala frågan. Känner Gud framtiden?
Planerar Han framtiden? Råder Han över den?
Det gäller alltså tron och hurdan Gud man tror på.
Andra faktorer övertygar mig att Jesaja är författaren.
Jag ska nämna tre av dem.
För det första, båda delarna har mycket gemensamt.
Namnet "Israels Helige" nämns 50 gånger, 25 gånger i var del.
Man säger förstås att någon härmat det.
Dessutom innehåller andra delen Bibelns mest profetiska budskap.
Det skulle vara förvånande om författarens namn hade glömts.
Det är inte trovärdigt att den största profeten inte är känd -
när namnen på alla andra profeter är kända.
Det måste vara Jesaja.
Dessutom citerar Jesus och Paulus den andra delen och säger: -
"Profeten Jesaja sade..." För mig räcker det som bevis.
Jesus och Paulus ljög inte.
Jag ville ta upp det här, då de här tankegångarna är vanliga.
Tiden är slut. Jag har mer att säga -
men det får vänta till nästa gång.
Översättning: Heaven TV7 Sverige