VANA TESTAMENT AVANEB
JESAJA 1. osa David Pawson
Alustuseks räägin kolmest põnevast faktist, mida Piiblis kirjas pole.
Esmalt - 1948. a. juhtus nii, et Surnumere lähedal Qumranis
loopis üks beduiini kitsekarjus huupi kivikesi.
Üks kivi lendas lähedal asuvast koopasuust sisse.
Poiss kuulis savinõu purunemise raksatust ja tormas minema,
arvates, et on kellegi varale kahju teinud.
Aga kuna midagi ei järgnenud, läks ta tagasi ja ronis koopasse.
Koopast leidis ta 1,5 m savianumad. Siin on väike koopia.
Anumate sisse olid peidetud iidsed kirjarullid.
Nii jõutigi Surnumere rullraamatuteni. See oli võimas leid.
Mitmete Vana Testamendi tekstifragmentide hulgast
leiti Jesaja raamatu terviklik koopia.
Parasjagu oli käsil Piibli tõlkeuuendus Jesaja raamatu osas.
Tõlketöö peatati, et uut koopiat uurida.
Tähelepanu vääris fakt, et leitud koopia oli 1000 aastat vanem
kui eelnevad käsikirjad.
Vanim Jesaja käsikiri pärines 900 pKr, aga uus leid oli 100 eKr.
Seega viis uus leid 1000 aastat algversioonile lähemale.
Arvati, et nüüd tuleb tõlkes teha mitmeid muudatusi
ja seetõttu tõlge peatatigi.
Kuid tegelikkuses oli vaja teha vaid üksikuid tõlkeparandusi.
Niivõrd hoolikalt oli algmaterjal tuhande aasta jooksul edasi antud!
Eelmisel aastal tähistati Händeli oratooriumi "Messias"
250. juubeliaastat. Te olete kursis, sellest oli palju juttu.
Ilmselt teate ka, et oratooriumile kirjutas sõnad üks vaimulik.
Too viis teksti Händeli kätte ja palus sellele muusika kirjutada.
24 päeva hiljem oli Händelil muusika valmis.
Vaimulik oli väga häiritud, väites, et nii lühikese ajaga on võimatu
head muusikat luua.
Pärast seda ta Händeliga õieti enam ei suhelnudki.
Kuid tegelikult oli Händel väga innukas ja tulemust me teame.
Suur osa oratooriumi tekstist on pärit otse Jesaja raamatust.
Nii et taas jõudis Jesaja avalikkuse huviorbiiti.
Peatükkide pealkirjad Piiblis pole Püha Vaimu poolt antud.
Soovin, et meie Piiblis poleks mingit numeratsiooni,
nii et me tõeliselt võiksime oma Piiblit tunda.
Ligi 1100 aastat oli kristlastel Piibel ilma numeratsioonita
ja nad pidid tundma õppima igat konteksti.
Need, kes Jesaja raamatu peatükki- deks jagasid, tegid huvitava lükke.
Ei oska öelda, kas nad ise olid sellest üldse teadlikud.
Raamat jaotati 66-ks peatükiks. Piiblis muide on 66 raamatut.
Ühtlasi jagati Jesaja raamat kaheks eraldi osaks: 39 ptk ja 27 ptk.
Juhtumisi on Vanas Testamendis 39 raamatut
ja Uues Testamendis 27 raamatut.
Lisaks, I osa 39 peatükki on kokkuvõte Vana Testamendi sõnumist
ja II osa 27 peatükki edastavad Uue Testamendi sõnumit.
Sest see algab hüüdja häälega kõrbes:
"Valmistage Issandale tee!" Ristija Johannes.
Edasi on jutt Issanda sulasest, kes on võitud Püha Vaimuga,
kes sureb rahva pattude eest, seejärel tõuseb üles ja kroonitakse.
See jätkub nii: "Teist saavad Minu tunnistajad maailma äärteni."
Lõpuks Jumala sõnad: "Teen kõik uueks! Loon uue taeva ja uue maa."
Ja sealsamas on sõnad ühe teise paiga kohta,
kus "teie tuli iial ei kustu ja uss ei sure".
Teisisõnu, kui keegi võtaks Piibli ja suruks kokku ühte raamatusse,
olekski tulemuseks prohvet Jesaja. Jesaja on justkui mini-Piibel.
Kui tahate teada Piibli kokkuvõtet, piisab lugeda Jesajat.
Hämmastav, kas pole?
Kindel see, et nummerdajad ei aimanud, mida nad teevad!
Veel hämmastavam on, et ptk 40-66, mis vastavad Uuele Testamendile,
on sisu järgi selgelt jagatud kolme ossa, igas osas 9 ptk:
40-48 ptk teema on Jumala rahva lohutamine;
49-57 ptk teema on Issanda sulane, Tema surm ja ülestõus;
58-66 ptk räägivad tulevasest kirkusest.
Lisaks jagunevad 9 peatükki omakorda kolmeks alateemaks.
Seega, 27 peatükki jagunevad 9-ks osaks;
iga osa omakorda jaguneb kolmeks ja moodutub 3-st peatükist.
Keskmises osas eristuvad kolmik- peatükid: 49-51, 52-54, 55-57.
Ka nende keskmine osa jaguneb omakorda kolmeks teemaks
ehk peatükkideks 52, 53 ja 54. Üks salm siiski eristub teistest.
Kui aga võtame järjest keskmise osa keskmise peatüki keskmise salmi,
jõuame sõnadeni:
"Teda haavati meie üleastumiste pärast, löödi meie süütegude tõttu.
Karistus oli Tema peal, et meil oleks rahu,
ja Tema vermete läbi on meile tervis tulnud."
Sõnumi tuum tuleb imeliselt esile.
Arvan, et see jaotus pole Vaimu antud, aga põnev on see küll.
Jesaja raamat on hästi tuntud just üksikute salmide poolest.
Meenub, kuidas keegi ütles Shakespeare kohta,
et talle ei meeldi tema teosed liigsete tsitaatide tõttu.
Ta arvas, et Shakespeare on lõviosa oma tekstidest teistelt näpanud,
mõistmata, et Shakespeare ise ongi nende tuntud tsitaatide autor.
Sama kehtib ka Jesaja kohta. Tema sõnad lausa voolavad üle me huulte!
Kui oled koguduses üles kasvanud, tunned hästi kõiki tema tsitaate.
"Kuigi teie patud on veripunased, saavad need lumivalgeks."
Selline näeb välja veripunane vill, parasjagu kuivama riputatud.
Inimlikult oleks ilmvõimatu seda taas valgeks saada.
Ometi ütleb Jumal, et kuigi me patud on just sellist värvi,
saavad need valgemaks kui lumi. Te kõik teate seda tsitaati.
Hiljem räägin sel teemal lähemalt. Naised kindlasti huvituvad.
Ja on veel palju teisi tsitaate, mida oleme harjunud kuulma.
"Nad taovad oma mõõgad sahkadeks ja piigid sirpideks."
Need read on New Yorgi ÜRO peamaja ees lausa graniiti raiutud.
Kurb küll, et seal tervet salmi ei tsiteerita:
"Tema valitseb rahvaste üle!"
Ilma Tema kui Kohtunikuta on meil võimatu midagi saavutada.
"Neitsi jääb lapseootele... Ja Talle antakse nimi Immanuel."
Kõik need tsitaadid on tuttavad kas jõuludest või Händeli "Messiast".
"Laps on meile sündinud, Poeg on meile antud."
"Õigele Sa annad rahu, ta leiab pelgupaiga Sinus."
"Need, kes Issandat ootavad, saavad uut jõudu
ja tõusevad kotkastena üles."
"Kui kallid on mägedel nende sammud, kes toovad rõõmusõnumeid."
"Oh, et Sa käristaksid taevad ja astuksid alla!"
Kui palju olen palvekoosolekutel seda tsitaati kuulnud!
On mõned väga tuntud tsitaadid, mida kirikus pidevalt tsiteeritakse.
Loen ette mõned neist, mis on kogudustes n-ö ületsiteeritud:
6. peatükk, väga tuntud, Jesaja kutsumine:
"Aastal, mil kuningas Ussija suri, nägin ma Issandat. Püha! Püha!"
See on üks lemmiksalmidest.
Kuid paraku need, kes seda tsitee- rivad, peatuvad alati valel real.
"Siin ma olen! Saada mind!" Ja sellega piirdutaksegi,
ilma et mindaks edasi olulise reaga sellest, milleks teda lähetati.
Sellest on väga kahju. Räägin sel teemal hetke pärast.
35 ptk räägib kõrbest, mis õitseb kui roos ja kuhu rajatakse suur tee.
Edasi ptk 40: "Trööstige, trööstige mu rahvast!" Hüüdja hääl kõrbes.
Veel edasi ptk 53. Kes seda ei teaks!
Piisab mõnest kuust koguduses ja kuuled kindlasti neid ridu:
"Teda haavati meie üleastumiste pärast, löödi meie süütegude tõttu."
Samuti ptk 55: "Kuulge, kõik janused, tulge vee juurde!
Ka see, kellel ei ole raha, tulgu, ostku ja söögu!"
Peatükist 61 leiame meie Issanda esimese jutluse Naatsaretis.
"Issanda Vaim on minu peal.. kuulutama vabadust vangidele."
Niisiis, Jesajat tuntakse väga hästi, kuid vaid salmide kaupa.
Siin seisnebki probleem.
Kuna peatükid ja salmid on nummerda- tud, nopime me salme lihtsalt välja.
Üksiksalme tuntakse ülihästi, kuid kahjuks ei tunta Jesajat tervikuna.
Jesaja raamat on kõige paremini tuntud Vana Testamendi raamat,
kuid vaid salmide kaupa. Raamatut ennast tegelikult ei tunta.
Püüangi teid nüüd selles aidata.
Uues Testamendis on palju tsitaate Jesaja raamatu teisest poolest.
"Surm neelatakse võidusse."
Siin kajastub ka Püha Vaimu kurvastamise temaatika.
"Jumal pühib ära kõik pisarad."
"Hüüdja hääl kõrbes."
"Teist saavad mu tunnistajad maailma otsteni välja."
"Iga põlv nõtkub ja iga keel tunnistab."
Kõik need read on pärit Jesaja raamatu teisest poolest.
See oli Jeesuse lemmikraamat.
Sellele viitas Ta tihemini kui ühelegi teisele Piibli raamatule.
See oli ühtlasi Pauluse lemmikraamat, ka tema viitas sellele tihti.
Seega, kui te tõesti tahate Piiblit tundma õppida, lugege Jesajat.
See annab teile arusaama nii Uue kui Vana Testamendi kohta.
See on Piibel kokkuvõtlikul kujul.
Edasi tahan rääkida Jesaja isikust.
Nagu mitmete Piibli-kirjutajate puhul, ei tea me temast palju.
Ta oli pigem Jumala-keskne mees, kes endast pikalt ei rääkinud.
Teadmised tema kohta pärinevad osaliselt tema kirjutistest,
kuid samuti teistest juudi ajaloo allikatest.
Ajalookirjutaja Josefus kirjutas päris palju Jesajast.
Samuti juudi pärimused.
Jesajal olid tõenäoliselt jumalakartlikud vanemad.
Tal on väga eriline nimi. Sama kui Jeesus. Ja Joosua.
Kahju, et me kasutame nime Jesaja, sest seetõttu ei taju me seost.
Heebrea keeles kõlab ta nimi Yesayahu.
"Yahu" - see on Jumala nimi. "Yesa" - "pääste, lunastus".
Teisisõnu - "Jumal päästab".
Meie küla postiljoni nimi muide on hr. Godsave (Jumal päästab).
"Jumal päästab" heebrea keeles on Jesaja, "Yesayahu".
Täpselt sama nimi kui Joosua või Jeesus.
Prohvetlik nimi, sest teda peeti Vana Testamendi evangelistiks.
Just tema edastas evangeeliumit ehk head sõnumit.
Sõna "uus" Vanas Testamendis peaaegu ei esinegi.
Välja arvatud Koguja lauses "pole midagi uut päikese all".
Samas aga esineb sõna "uus" üsna mitmel korral Jesaja teises pooles.
Pea ainus raamat, kus seda sõna Vanas Testamendis esineb.
"Uus taevas. Uus maa. Uus loodu. Teen kõik uueks."
Selline on hea sõnum Vanas Testamendis.
Jesajast sai kõikide aegade suurim prohvet.
Teist sellist prohvetit pole.
Juudid paigutavad ta samale astmele Moosese ja Eelijaga,
kes olid suured prohvetid tegudes, samas kui Jesaja oli suurim Sõnas.
Inimlikult võttes oli ta elu alguskäik paljutõotav.
Jesaja sündis palees, kasvas üles õukonnas.
Ta oli kuningas Jooahi pojapoeg ja seega kuningas Ussija sugulane.
Seetõttu kuningas Ussija surm teda väga valusalt puudutaski.
Jesaja oli kuningliku perekonna liige.
Ta oli jõukas, tal oli positsioon ja hea haridus.
Mis te arvate, kas sellise taustaga on kergem või raskem prohvet olla?
Arvan, et see oli talle väga raske.
Kuid tal polnud muud valikut, sest niivõrd võimas oli olnud
templis ta kohtumine Jumalaga.
Õukonnas oli tal tee lahti ja ta oli ühtlasi kuninga nõunik.
Seetõttu paljud prohveteeringud puudutavad poliitilist temaatikat.
Eriti just valeturvalisust liitude sõlmimisest maailmajõududega,
olgu siis Assüüriaga põhjas või Egiptusega lõunas.
Tema sõnumite poliitiline hõng tulenebki valitsuskontekstist.
Tema eraelu kohta niipalju, et ta naine oli naisprohvet.
Kuid temalt pole meil ainsatki prohveteeringut.
Arvan, et Jesaja katsus oma sõnumid tema abil läbi.
Naisprohvetina võis abikaasa oma mehele kinnitada,
kui tegemist oli Jumala sõnumiga, mis tuli edastada.
Abielupaar - mõlemad prohvetid, kes koos kuulsid Jumala häält.
Kuid Jesaja niisiis oli see, kes kõneles.
Tal oli kaks poega. Võimalik, et isegi kolm, kuid kaks kindlasti.
Ühe nimi oli Maaher-Saalal Haas-Bas. Vägagi keeruline nimi!
Mis su nimi on, väike poiss? - Maaher-Saalal Haas-Bas.
Mis see nimi võiks tähendada? "Põgene, saak, röövija läheneb."
See osutus prohvetlikuks nimeks Jeruusalemma rüüstamispäeval,
kui vaenlane tuli ja viis kaasa kõik linna aarded.
Seega, selle poisi nimi seostus halva sõnumiga.
Teise poisi nimi oli Shia-Jeshub.
See tähistas head sõnumit ehk "jääk pöördub tagasi".
Siin näemegi Jesaja kahte põhisõnumit:
halb sõnum raamatu esimeses pooles on Jeruusalemma rüüstamine;
hea sõnum aga võtab kokku raamatu teise poole - "jääk tuleb tagasi".
Iisraelil on lootust isegi peale seda, kui kõik on kaotatud.
Ka Jesaja kutsumine oli eriline. Muide, tema kolmas laps...
On puhas oletus, et kolmanda lapse nimi oli Immanuel.
Sel ajal tõepoolest sündis poiss, kel on seos prohveteeringuga,
kuid arvan, et see polnud Jesaja poeg.
On neid, kes siiski nii usuvad.
Immanuel tähendab "Jumal meiega"
ja selle väikese poisi sünd viitas kuningale.
See oli kahekordne märk, mis täitus sajandeid hiljem Jeesuse isikus.
Jesaja kutsumine - templisse sisenedes nägi ta Issandat
ja pühadus tuli tema üle.
Sellest alates nimetas ta Issandat nimega, mida keegi polnud kasutanud.
See nimi kordub tema raamatus ligi 50 korda ja seda mõlemas osas.
Ta nimetas Issandat "Iisraeli pühaks".
See on ainulaadne tiitel, Jesaja poolt esile toodud,
sest Jumala pühadus oli ta endasse haaranud.
Sel hetkel, kui Jumala pühadus tema üle tuli, tundis ta end rüvedana.
Tundis, et ta ei tohiks isegi templis viibida.
Huvitav märkida, et ta tajus oma huulte rüvedust.
Rüve jutt teatavasti saastab meid.
Piibel räägib palju meie kõnest, sõnadest.
Siis juhtus Jesajaga midagi võimsat, sest ingel lendas ta juurde,
tulikuum süsi käes, ja puudutas ta huuli.
Sellest jäid ta huultele armid.
Loodetavast mõistate, et see juhtus päriselt. See polnud nägemus.
Temalt küsiti: "Mis su huultega juhtus?"
Ja ta vastas: "Jumal pidi mu huuli põletama."
Kogu oma ülejäänud elu tulid ta sõnad üle armistunud huulte.
See oli reaalne sündmus.
Arvan, et see pani inimesi ta sõnumit uskuma.
Selline oli tema prohvetiks olemise hind.
Siis küsis Jumal temalt:
"Kelle peaksin MA lähetama? Ja kes läheb MEIE eest?"
Milline erakordne viide kolmainsusele!
Üks, ja ometi rohkem kui üks.
Seejärel saabus muserdav sõnum:
"Sa lähed ja jutlustad, aga rahvas ei kuula.
Su jutlus kalgistab neid, nad ei võta midagi vastu!"
Hämmastav!
Issanda sõnad Jesajale: "Ära arva, et sinust saab edukas jutlustaja.
Mida rohkem jutlustad, seda rohkem nende südamed kalgistuvad.
Ja ma kasutan su jutlusi, tegemaks neid kurdiks ja pimedaks,
et nad ei pöörduks ega saaks tervendatud!"
Erakordne sõnum!
Jumala sõna mitte ainult ei ava inimsüdameid, vaid ka suleb neid.
Ja võib inimesi eemale tõugata.
Jumala sõna kuuldes sa kas kalgistud või pehmened.
Neutraalseks jääda ei saa.
Üsnagi ehmatav, kas pole?
Muutud Jumala sõnale avatumaks või hoopis sulgud,
kuid täna siit lahkudes oled sa muutunud.
Jesaja kaudu kuuldud sõnad pidid muutma rahva kalgiks ja kurdiks.
Just see salm Jesajast on Uues Testamendis enim tsiteeritud.
Jeesus kasutas seda oma teenimistöös, öeldes:
"Räägin tähendamissõnadega, et nad kuuldes ei kuuleks
ja nähes ei näeks ning et nad ei pöörduks ega terveneks."
Teisisõnu, Ta rääkis tähendamis- sõnade kaudu, et peita tõde
ja muuta kõvaks nende süda, kes tegelikult ei huvitunudki.
Ka Paulus tsiteeris sama.
Kui ta jutlustas juutidele, kes ei kuulanud - ta tsiteeris sama salmi.
Me ei tohi unustada, et Jumala sõnal on kahekordne mõju.
Pole ime, et Jesaja küsis: "Kui kaua veel pean neile jutlustama
ja neid kalgistama ilma mingi vastukajata?"
Issand vastas: "Kuni maa muutub tühermaaks ja linnad inimtühjaks.
Siiski jääb kümnendik alles. Ja puu hakkab taas kasvama."
40 aastat teenimistööd teadmisega, et inimesed ei võta sõnumit vastu.
Tahan, et mõistaksite, kui raske see ülesanne Jesajale oli.
Aga kui ta poleks läbi murdnud, poleks meil seda imelist raamatut.
Ta ei teadnud, et sajandeid hiljem innustab see raamat paljusid.
Tema eluajal näis, nagu oleks ta läbi kukkunud,
sest keegi ei pannud tema sõnu tähele. 40 aastat...
Heidame nüüd pilgu geograafiale ja ajaloole,
sest oluline on mõista prohveti ajastu konteksti.
Kõigepealt geograafiast.
Siin näete juba tuttavat Lähis-Ida kaarti ja "viljakat poolkuud".
Pärsia laht, Eufrat, Tigris, Vahemeri, Punane meri, Küpros, Niilus.
Siin on Iisraeli 10 põhjahõimu, pealinnaga Samaaria,
ja siin Juuda 2 lõunahõimu, pealinnaga Jeruusalemm.
Neid ümbritsevad väikerahvad, kaugemal aga valitsevad suurvõimud.
Jesaja raamatust loeme, kuidas Jumal pidi taas ja taas kasutama
väikerahvaid oma rahva korralekutsumiseks.
Aga kui nad ka siis ei kuuletunud, pidi Ta kasutama suurrahvaid.
Põhjapoolne väikeriik oli Süüria, pealinnaga Damaskus.
Edasi ammonlased, moabiidid ja edomlased
teispool Jordanit ja Surnumerd, Transjordaania aladel.
Rannikualal elasid vilistid, keda Jumal oli sinna toonud Kreetalt.
Kõrbealad aga olid hõivanud araablased.
Jesaja päevil oli Juuda vastu sõlmitud mitmeid liite.
Näiteks Iisraeli 10 hõimu olid liidus süürlastega,
et rünnata väikest Juudat. Tõsine oht.
Just sel ajal juhtuski, et Jesaja läks kuninga juurde sõnumiga,
et kõik on hästi ja võit on nende poolel.
Kuningas vastas: "Aga meid on ju vaid kaks väikest hõimu
kümne hõimu ja süürlaste vastu!"
Seepeale ütles Jesaja: "Vaata, neitsi jääb lapseootele,
toob ilmale poja ja paneb Talle nimeks Immaanuel."
Mida "Immaanuel" tähendab?
"Jumal meiega"? Annan teile neli varianti.
Pakkuge välja, milline neist:
"JUMAL on koos meiega!" "Jumal ON koos meiega!"
"Jumal on KOOS meiega!" "Jumal on koos MEIEGA!"
Milline neist? Hääletuseks meil aega pole.
Õige on neljas.
Rõhk on sõnal "meie" - Jumal on koos MEIEGA, mitte nendega.
Teisisõnu, Jumal on meie poolel.
Kui too poiss eostati ja talle anti see nimi, teadis kuningas,
et kümne hõimu ja süürlaste liit ei jää peale, sest Jumal on "meiega".
Kuigi Iisraeli 10 hõimu olid vastas- poolel, polnud Jumal nendega.
"Jumal on meiega," ütles Jesaja.
Vilistid omakorda sõlmisid liidu araablastega
ja see oli väikese Juuda jaoks tõsine oht.
Kuid taaskord oli Jumal nende poolel.
Siin asus Assüüria, pealinnaga Niinive, Tigrise kaldal.
Assüüria oli suurvõim kirdesuunal, Egiptus seevastu suurvõim edelas.
Siin aga, Bagdadi lähistel, oli üks väikeriik pead tõstmas.
Väike Babüloni-nimeline riik, millest räägime rohkem
Hesekieli ja Taanieliga seoses.
Babülonist hakkas kujunema suur oht, aga mitte veel Jesaja päevil.
Assüüria oli suurvõimuna oma lõpu- faasis, olles tol ajal suurim oht
Jeruusalemma vastu.
Jesaja prohvetiteenistus kattis neli valitsusaega.
Kuningas Manasse ajal ta hukati.
Jesaja alustas kuningas Ussija surma-aastal, kuid tema peamine
jutlusteaeg jääb Jootami, Aahase, Hiskija ja Manasse ajajärku.
Vaatame nüüd lähemalt tolle ajastu n-ö poliitilist mustrit.
Vasakul on kirjas kuningad: Ussija, Jootam, Aahas, Hiskija, Manasse.
Olid nad head või halvad kuningad? Head on märgitud rohelisega.
Ussija oli alguses hea kuningas. Ta valitses pikalt, 52 aastat.
Paraku sai temast viimastel aastatel halb kuningas.
Ta tegi kurja Issanda silmis ja suri pidalitõppe.
Selline oli tema karistus halvaks muutumise pärast.
Huvitav fakt, et heade kuningate ajal oldi lahinguis alati võidukad.
Aga halbade kuningate ajal saadi lüüa.
See pole kokkusattumus.
Kui rahvas oli hea, oli Jumal nende poolel ja keegi ei võitnud neid.
Aga halva kuninga ajal polnud Jumal nendega ja lahingud kaotati.
Esimene rünnak tuli vilistide ja araablaste poolt
Ussija valitsuse algusaastail.
Võimas vastane alistati, sest tol ajal oli kuningas hea.
Kui aga kuningas muutus halvaks, vägagi halvaks,
siis ei suudetud vastu seista Assüüria rünnakule - ja kaotati.
Assüüria ei jäänud küll paigale ja pöördus tagasi oma maale,
kuid võitlus oli väga ränk ja lahing kaotati.
Siis kuningas Ussija suri.
Muide, arheoloogid on leidnud Ussija haua.
Hauakivil on sõnad: "Siin lebavad Ussija luud."
Minu jaoks on see huvitav fakt, kuigi see pole Piiblis kirjas.
Siin aga on Assüüria kuninga Sanheribi bareljeef.
Temast tuleb hiljem päris palju juttu.
Siin istub ta troonil, võtmas vastu vaenlaste auavaldust.
Jootam oli hea kuningas. Kõik, kes tema vastu tulid, said lüüa.
Nii ammonlased kui ka Süüria-Iisraeli vaenuvägi.
See peaks tegelikult olema Aahasi all...
See toimus ajal, kui võim läks Jootamilt Aahasile.
Kuid Jootami mõju oli veel olemas ja vaenlane sai lüüa.
Edasi tuli võimule Aahas, läbinisti halb kuningas.
Edomlased ründasid - lahing kaotati.
Vilistid ründasid - lahing kaotati.
Assüürlased ründasid taas - lahing kaotati.
Assüürlaste poolt tulenev oht kasvas pidevalt.
Seejärel valitses hea kuningas Hiskija.
Vilistide rünnak löödi tagasi.
Tulid assüürlased ja piirasid Jeruu- salemma 185 000-mehelise sõjaväega.
Muide, samal ajal jutlustasid Aamos ja Hoosea põhjaaladel.
Nad olid Jesaja kaasaegsed.
Kui assüürlased Aahasi ajal ründasid,
ei vallutanud nad küll Jeruusalemma, kuid vallutasid Samaaria
ja nii kadusidki pildilt 10 Iisraeli hõimu, aastal 721.
Mida Hiskija tegi?
Kui Jeruusalemm oli ümber piiratud, tekkis tõsine probleem veevarudega.
Hiskija lasi kaevata tunneli, mille kaudu toodi linna allikavett.
Kui külastate Jeruusalemma, minge kindlasti ka tunnelisse.
Kui ma esimest korda tunnelist läbi läksin, oli vesi rinnuni
ja pea puudutas lage.
Kõik küünlad kustusid ära ja me liikusime täielikus pimeduses.
Üleni vees, ainult pea väljas, läbisime 700 m kaljutunnelit.
Oli vast kogemus!
Aegu hiljem, kui olime seal oma kogudusega,
tegi üks meie grupi liige nalja ja jättis mulje,
et vesi läheb üha sügavamaks.
Lõpuks paisis veest ainult tema käsi, mis tõrvikut hoidis.
Tunneli keskosast leiti kivikirjutis. Siin on kirjas,
kuidas Hiskija kaevas tunneli, et varustada Jeruusalemma veega.
Salajase veetunneli mõte oli päästa sissepiiratud linnaelanikud.
Linna piiras 185 000 assüürlast.
See lugu on kirjas Jesaja raamatus, peatükkides 36-39.
See on Jesaja raamatu ainus proosaosa.
Siin näete Assüüria sõjaväge.
Sanheribi väed viimas vange Assüü- riasse. Vange kujutatakse väiksena.
Sõjamehed on kaks korda suuremad.
Justkui rõhutades, et vallutati üks "väike rahvas".
185 000 sõdalast Jeruusalemma ümber. Ja Jumal ütles: "Ma võidan nad."
Järgmisel hommikul olidki kõik 185 000 meest surnud.
Piibel ütleb, et üks ingel lõi nad kõik maha.
Veel hiljuti peeti seda väljamõeldud looks.
Kuniks üks briti arheoloog leidis luukered üles.
Siin on pilt pealuudest lebamas linnamüüri jalamil.
Assüürlaste skeletid olid leitud.
Pilt on kehva kvaliteediga, aga vähemalt on see tunnistus,
kuidas tuhanded pealuud lebavad Jeruusalemma müüri ääres.
Hiskija oli niisiis hea kuningas ja Asüüria sai lüüa.
Kuid Hiskija tegi ühe ränga vea.
Kord, kui kuningas oli haigestunud,
saabus talle väikesest Babülonist "head paranemist!"-tervituskaart.
Kõik sai alguse sellest kaardist.
Hiskija oli väga haige. Ta ei tahtnud surra ja hüüdis Jumala poole.
Issand andiski talle 15 eluaastat lisaks.
Kuid sõnumitooja oli juba tollasest väikelinnast Babülonist teel,
tervitussoovidega Babüloni kuningalt.
Hiskija oli meelitatud, et keegi nii kaugelt maalt temast huvitub.
Ta näitas külalisele kõiki oma aardeid, paleed, templit.
"Mine nüüd tagasi oma maa väikese kuninga juurde
ja räägi talle, kui suursugune kuningas mina olen!"
Jesaja tuli Hiskija juurde ja küsis: "Mida sa sellele mehele näitasid?"
Too vastas: "Kõiki oma aardeid!"
Jesaja ütles: "Ühel päeval viib Babüloni kuningas sinult kõik,
mida tollele mehele näitasid."
Selle dramaatilise loo leiate Jesaja raamatu keskelt.
Manasse oli kohutav kuningas, seotud saatanakummardamisega.
Isegi oma lihase poja ohverdas ta saatanale, ehk Moolokile,
deemon-jumalale, kes oli selle teenistuse keskmes.
Manasse vihkas Jesajat niivõrd, et keelas tal igasuguse kõnelemise.
Seepärast hakkas Jesaja kirjutama.
Tänu Jumalale, et ta kirjutas - tulemus lebab nüüd meie ees.
Lõpuks ei kannatanud Manasse enam välja ja otsustas prohveti hukata.
Kas teate, mil viisil?
Ta käskis tuua seest õõnsa puutüve, lasi Jesaja kinni siduda
ja puutüve sisse toppida.
Seejärel käskis ta kahel mehel puutüve pooleks saagida.
Seda mainitakse Heebrea kirjas ptk 11: "..neid on pooleks saetud."
Ja juudi ajalugu tõdeb, et üks poolekssaetutest oli Jesaja.
Selline on niisiis ajalooline ja geograafiline taust.
Jesaja raamatu puhul hämmastab eelkõige tõik, et see on kahes osas
ja et osade vahel on suur kontrast.
Nagu teistegi prohvetite puhul,
sisaldab Jesaja raamat sõnumeid eri ajajärkudest.
Kronoloogilist järjestust pole. Vahel esineb sisulist järjestust,
kuid tihti järjestus üldse puudub. See on omamoodi segu.
Üht tüüpi prohveteeringud on kogutud raamatu ühte ossa,
teist tüüpi teise ossa.
Seda raamatut pole lihtne lugeda, sest puudub lineaarne ülesehitus.
Me oleme harjunud lineaarstiilis raamatutega, kus on algus ja lõpp.
Jesajas pole nii.
Siin raamatus on niisiis selgelt eristuvad osad:
esimesed 39 peatükki on vägagi erinevad viimsest 27-st.
Isegi niivõrd, et koolis õpetatakse lastele, nagu oleks raamatu
teise osa kirja pannud hoopis teine mees - "deutero Jesaja".
"Deutero" tähendab "teine" ehk teine Jesaja.
Raamatu I osa rõhutab peamiselt halbu, II osa häid uudiseid.
I osas on rõhk inimeste valedel tegudel, II osas Jumala tegudel.
I osas on rõhk patul ja karistusel, II osas päästel ja lunastusel.
I osa suunab pilgu kohtule, II osa armule.
Jesaja oli prohvet, kes keskendus mõlemale.
Näiteks Joona rõhutas armu, Naahum aga kohut;
Aamos - kohtut, Hoosea - armu.
Siin aga on meil prohvet, kes ühendab mõlemad pooled.
I osas seab ta Iisraeli silmitsi patuga,
II osas lohutab Iisraeli heade tuleviku-uudistega.
I osa räägib Jumalast kui "Iisraeli Jumalast",
aga II osa avardab võimsalt Jumala- pilti ja räägib universumi Loojast.
I osas on temaatika rahvuslik, II osas rahvusvaheline.
I osa suunab pilgu Iisraelile ja väikerahvastest lähinaabritele,
II osa käsitleb Iisraeli koos kõigi maailma rahvastega.
Meidki on II osas mainitud!
"Kauged saared" on viide Suurbritanniale.
Jesaja päevil saabusid foiniiklased siia tina-otsinguile.
Nad arvasid, et Suurbritannia ongi maailma äär.
Nii et kui jutt oli "maailma äärest ja kaugetest saartest",
viitab see meile.
I osas kujutatakse Jumalat alati tulena ja see seostub kohtuga,
kuid II osas on Teda kujutatud Isana.
I osas tõstab Jumal oma käsivarre löömiseks, II osas päästmiseks.
I osa rõhutab needusi, II osa õnnistusi.
I osa kirjeldab Jumala "kummalisi tegusid" ehk neid,
mida Ta pigemini ei teeks, sest Ta ei taha karistada.
II osa aga on täis "häid uudiseid".
I osa keskendub juutidele, II osa paganatele ehk "rahvastele".
I osas kujutatakse vaenlasena Assüüriat,
aga II osa räägib esiletõusvast Babülonist,
millest saab peamine karistusvahend Jumala käes.
I osa on kirjutatud enne pagulus- aega, seostudes sündmusega,
mis selleni viivad.
II osa räägib sündmustest peale pagulust.
Need sündmused on edasi antud nii detailselt,
et sunnivad skeptikuid uskuma, nagu oleks sellel osal teine autor.
Sa kas usud, et Jumal teab tulevikku, või siis ei usu.
Kui mitte, siis ei saa ka uskuda, et Jesaja on saanud kirja panna,
et Babüloni vallutab mees nimega Küüros.
Sest see sündmus leidis aset 100 aastat peale Jesaja surma.
Sa kas usud, et Jumal teab tulevikku ja et prohvetid panid sõnumid kirja,
või sa siis ei usu seda sugugi. Selles on küsimus.
Suurim arutelu Jesaja ümber just sel teemal käibki.
Arvatakse, et "proto" ehk esimene Jesaja kirjutas ptk-d 1-39
ja "deutero" ehk teine Jesaja kirjutas ptk-d 40-66.
Viimasel ajal on veel üks koolkond esile tõusnud, kes jagab ka II osa
kaheks, nii et "kolmas Jesaja" olla kirjutanud 10 viimast peatükki.
Kokku siis kolm Jesajat. Ja seda õpetatakse koolides tõe pähe!
See on saanud laia kandepinna.
Tuuakse esile erinevused stiilis, sisus ja sõnavaras.
Ärge unustage, et Jesaja edastas mitme aasta jooksul palju sõnumeid
erineva eesmärgiga - kord karistuseks, kord lohutuseks.
Ning loomulikult oli ta stiil ja sõnavara erinev.
Sellegipoolest hoitakse kinni arvamusest, et II osas kirjeldatud
üksikasju oli võimatu ette näha.
Siin ongi asja tuum: kas Jumal teab tulevikku?
Kas Ta on tuleviku paika pannud ja valitseb selle üle?
Kas Ta saab selle käivitada?
Küsimus on usus Jumala isikusse.
Kuid ühtlasi on ka fakte, mis tõendavad mulle,
et prohvet Jesaja on kirja pannud kogu raamatu.
Toon esile kolm neist.
Esiteks, mõlemas osas on väga palju ühist.
Näiteks Jesaja lemmikfraas Jumala kohta - "Iisraeli Püha".
Seda esineb 50 korda - 25 korda esimeses, 25 korda teises osas.
Muidugi võidakse öelda, et tegemist on lihtsalt matkimisega.
Teiseks, kas pole veider, et II osa ehk kogu Piibli suurima
prohvetiraamatu puhul on prohveti tegelik nimi unustusse jäänud?
Väga kummaline!
Et suurim prohvet on tundmatuks jäänud,
samas kui kõigi teiste prohvetite nimed on teada?
Ma ei saa uskuda, et selline suur Jumala prohvet on anonüümne!
Loomulikult oli tegemist Jesajaga.
Aga eelkõige, nii Jeesus kui Paulus ütlevad II osa tsiteerides:
"Nagu prohvet Jesaja ütles..." Minu jaoks on see piisav.
Ei Jeesus ega Paulus poleks saanud valetada.
Ja nemad tunnistasid Jesajat.
Mainisin seda teemat, sest see on vägagi aktuaalne.
Sedakorda on aeg paraku otsas.
Tahtsin veel ühtteist I ja II osa kohta lisada,
aga teeme seda järgmisel korral.
Tõlge: Mairi Sepp