o
Vana Testament avaneb
3.Moosese raamat, 2. osa David Pawson
Loeme 3.Moosese raamatut justkui oleksime juudid.
Räägime siis veel mõne sõna Moosese seadusest.
Selle nimi on 'seadus', mitte 'seadused'.
Kõik haakub kokku. Pühadus tähendab tervikut. Kõik need
reeglid ja paragrafid kuuluvad kokku ja moodustavad ühe terviku.
Sellepärast ühe täitmata jätmine tähendab nende kõikide täitmata
jätmist. See on nagu naise kaelakee. Kui see läheb katki,
ükskõik kust kohast, lendavad pärlid laiali ning kogu kaelakee
on katki. See on väga tähtis asi.
Küsimus pole mitte ainult selles kui palju käske täidad.
Lõbutsesin RAF:i poistega.
Nad mõtlesid, et kristlane on selline, kes järgib 10-käsku.
Küsisin nende käest kui paljud olid käske täitnud. Keegi ei teatanud.
Nad ütlesid alati, et neid kõiki pole võimalik täita. Seepärast
küsisin mitut käsku peab täitma, et olla kristlane. Nad ütlesid iga
kord: "Kümnest kuus." Suurim osa mõtleb nii. Täida nii palju kui
võimalik. Üliõpilastele piisab kümnest kuus.
Aga see on üks tervik. Kui ühe vastu eksid, eksid kõigi vastu.
On teinud pühaduse terviku ja kogu elustiili vastaselt.
Tahan öelda veel kaks asja 3.Moosese raamatu kohta.
Esmalt Jumal ei andnud kõikidele reeglitele põhjuseid.
Miks ei saa kasutada erinevat materjali või ristata loomi.
Või külvata seemnevilja segamini. Jumal on puhtuse Jumal.
Talle ei meeldi segatud materjalid meie riietuses
või loomade ristamine või seemnete segamine. Talle see ei meeldi.
Tema on püha ja puhas. Aga Ta ei seleta alati põhjuseid.
Meie läänelik ja modernne mõtle- mine tahab leida kõigele põhjuse.
Miks Ta ei lasknud neil seda teha? Vahel on põhjused ilmsed.
Küsimus võis olla puhtalt hügeenis, nagu WC-reeglite puhul.
Selge see, et Jumala käskude taus- tal on hügeeninõuded. Võib-olla
sama puudutab mitte-puhtaid toite. Sealiha oli selles kliimas
haigustele eriti vastuvõtlik . Me peame alati kõigele põhjuse
leidma. Aga ma tahan rõhutada, et Jumal ei andnud neile
põhjuseid. Ta ei öelnud: "Sellel põhjusel ma keelan teid nii teha."
See on eriti tähtis. Kui tahad teada, miks mingi reegel on, ära
lase kellelgi teisel olla kohtunik. Tee oma mõistusest kohtunik.
Oli aeg, mil naisega pidime las- tele ütlema: "Kuna isa ütleb nii."
Kui teed nagu kästakse. Saad põhju- sest aru, ei ole sa kuulekas laps.
Sa ei usalda seda kes käsu andis. Taipate? See on väga tähtis asi.
Suuremale osale Moosese käskudest ei ole mingit seletust antud. Miks
midagi pidi tegema või ei saanud teha. Jumal küsib: "Kas sa usaldad
mind? Kas sa usud, et kui ma keelan sind tegemast midagi, on mul selleks
eriti hea põhjus?Kas sa pead es- malt põhjust teada saama, enne kui
kuuletud? Või sa usaldad mind piisavalt et lihtsalt kuulekas olla?
Ja usud, et mina tean kõige paremini."
Modernne inimene tahab teada, mis on karistuse põhjus. Kui sa lubad,
et see on minule parim, noteerin seda. See tähendab, et inimene
tahab Jumal olla. See on sama vana
lugu kui see, et Aadam ja Eeva sõid hea ja halva tundmise puust.
Me tahame otsustada. Me tahame tunda ja otsustada täitsa ise.
Kui tahad teada põhjust Jumala iga käsu taustal,
ei usalda sa Teda ja sa pole kuulekas laps.
Justkui kogu Piibel ütleks: "Kuna Isa ütleb niimoodi."
Kui palju sa oma Isa usaldad? Ainult selle pärast et taevaline
Isa ütleb nii. See on väga tähtis asi.
Ta tahab, et oleksime kuulekad lapsed. Ja loodame Jumala
peale, mitte ainult nende peale, kes ütlevad: "Okei, nüüd saan
põhjusest aru. Hästi, ma teen nii." Ta tahab, et me oleksime need,
kes ütlevad: "Minule piisab sellest kui Sina nii ütled.
Sinul on kindlasti selleks põhjus." On palju asju, mida
Jumal meile ei näita. Ta ei ole kohustatud ennast meile seletama.
Sinule ja sinu perekonnale juhtub asju, millest sa ei saa aru.
On tähtis, kas sa usaldad Teda nendes olukordades.
Kas sa usud, et Tal on hea põhjus lasta sel juhtuda.
Või sa ütled: "Ei! Mina tahan põhjust teada."
See on Jumala seaduses esimene asi: Ta ei teata põhjust.
Aga Ta karistab. Järgneb sankt- sioon. Ja selle all mõeldakse
ausalt öeldes karistusi. On kutse kuulekusele, aga ka hind
vastuhakule. Kuigi Ta ei andnud käskudele põhjust, andis Ta
karistuse. Need on väga tõsised. Teisisõnu 3.Moos 26 on palju
kuulekuse positiivseid põhjuseid. Kuulekusega on seotud auhind.
Neile, kes usaldavad ja on kuulekad, lubatakse õnnistusi.
Aga negatiivne külg on needus neile kes ei ole kuulekad.
Oletagem, et olen juut ja loen 3.Moosese raamatut.
Mis minule võib juhtuda kui ma seda ei järgiks?
Võib juhtuda kolm asja. Esmalt võin kaotada oma kodu.
Võiksin kaotada kodu. Oma maja.
Teiseks võiksin kaotada rahvusliku õiguse. Oma passi.
Kolmandaks võiksin kaotada oma elu.
3.Moos raamatus on 15 pattu, mille tagajärjeks on surmanuhtlus.
Kui sa teaksid, et 3.Moosese raamatu lugemine ja kuulekus
või tegemata jätmine võiks sulle maksta sinu kodu, sinu passi
ja isegi sinu elu, kas sa uuriksid seda põhjalikumalt kui oled seda
senini teinud? Arvan, et uuriksid. Tahan, et sa näed seda juudi moodi
ja taipaksid, et sinu kodu, sinu pass ja isegi sinu elu sõltuvad
sellest et elad niimoodi. Et võid kaotada kõik kolm.
See on tõsine asi. 3.Moos läheb veelgi kaugemale ja ütleb, et kui
kogu rahvas teeb nii, see võib need asjad kaotada. Ja eriti kaks
asja. Esmalt nad võisid kaotada vabaduse väljastpoolt tulevate
sissetungijate pärast.
Kohtumõistjate raamatus me näeme kuidas see juhtub.
See on esimene karistus, kui kogu rahvas eirab seda raamatut.
Teine karistus oleks see, et nad kaotavad oma maa
ja nad aetakse sealt minema.
1) Elada okupeeritud rahvana omal maal teise valitsuse all
ja sedasi vabaduse kaotada.
2) Tulla orjapõlve viiduks ja kaotada nõnda kogu maa.
Need mõlemad asjad juhtusid Iisraeli rahvale.
Jumalaga ei tasu lollitada. Ta ütleb: "Minu usaldamine ja minu
sõnakuulmine annab tasu. Aga neid, kes ei pane oma lootust minu
peale, ega ole sõnakuulelikud, saavad karistuse."
Kui sa oleksid juut, loeksid seda raamatut väga hoolikalt.
Jumal siis ütleb, et ainus viis olla tõeliselt õnnelik ja püha.
Pühadus ja õnnelikkus kuuluvad kokku. Pühaduse puudumine aga
toob kaasa mure. Paljud saavad sellest valesti aru. Jumala tahe
sinu ja minu elus on see, et oleksime selles maailmas pühad
ja õnnelikud järgmises.
Olen täele pannud, et suurem osa tahavad, et see oleks vastupidi.
Nad tahavad olla õnnelikud siin ja pühad hiljem. See on täielikult
mõistetav. See on meie lihalik tahe. Aga Jumala tahe on, et oled
püha siin ja õnnelik hiljem. Sa saad valida, mispidi sa tahad et
see on. Pühadus siin võib olla
valus. Jumal lubab, et asjad juh- tuvad sinule ja sinu perekonnale.
Need võivad sulle haiget teha, aga selle tulemusena sa oled püham.
Kas me siis saame rohkem pühitse- tud, kui meil on mõnus ja kõik on
hästi? Või ka siis, kui läheb halvasti ja leiad oma nõrkused?
Ja leiad oma vajadused ning toetud jälle Jumalale.
Millal sinu iseloom kõige rohkem areneb?
Siis kui kõik on hästi? Või siis, kui pole?
3.Moosese raamatus öeldakse,
et Jumal karistab siin maailmas neid, keda Ta armastab ja karistab
järgmises maailmas neid, kes Temale sõnakuulelikud pole.
Niisiis pühadus siin ja õnn sealpoolsuses.
Oleme lugenud seda raamatut nagu juudid.
Loeme nüüd seda nagu kristlased. Mis sellel on meile öelda?
Kas ma pean kõigist Marks & Spencer riietest loobuma?
Kui minu majja tuleb leepra, kas ma pean selle maha põletama?
Kuidas me sellele reageerime?
Alustame sellega, mida Paulus ütles Timoteusele.
"Timoteus, sa tunned lapsest saadik pühi kirju, mis võivad sulle
tarkust anda päästeks usu kaudu, mis on Kristuses Jeesuses."
"Kogu Pühakiri on Jumala sisen- datud ja kasulik õpetamiseks,
noomimiseks, parandamiseks, kasvatamiseks õiguses, et Jumala
inimene oleks täiesti varustatud ja valmis igale heale teole."
Teeme selle lihtsamaks.
Pidage meeles, et ta räägib Timoteusele Vanast Testamendist.
Ajal, mil ta seda kirjutas ei olnud veel Uut Testamenti.
Uues Testamendis esinevad kirjutised on Vana Testament.
Jeesus ütles: "Uurige Pühi Kirju, sest need tunnistavad minust."
Ta mõtles selle all Vana Testamenti.
Ta ütles, et kahest asjast saab Vana Testamenti õppida.
Päästest ja õiglusest.
Saame mõlemaid õppida 3.Moos raamatust.
Need on kaks põhjust, miks Vana Testamenti tasub lugeda.
See avab meie silmad pääste suhtes ja teeb meid selle suhtes targaks.
Kas saad aru kuidas päästele saada? Ja see avab silmad
õiglusele - õigeks ja heaks eluks.
Need kaks eesmärki tõusevad sealt kirkalt esile.
Mäletan, kuidas aastaid tagasi üks kirikuõpetaja ütles mulle:
"Kas sa peaksid minu eest loenguid viiel argiõhtul enne
Ülestõusmispühi?" Vastasin: "Hea meelega. Millest sa
tahad et ma räägiksin?" "Tahaksin, et räägiksid ristist."
"Kui läheneme Ülestõusmispühadele, tahame ristist paremini aru saada."
"Kas räägid sellest viiel õhtul?" Vastasin: "Okei!" Ta palus viite
pealkirja. Ütlesin: "Siin need on: 1., 2., 3., 4. ja 5. Mooses."
Ta ütles: "Ei, ma tahan, et sa ristist räägiksid." Ütlesin, et
kavatsengi seda teha. Kordasin Moosese raamatuid. Millest ma siis
rääkisin? 1.Moos raamatust rääkisin mehest kellel oli peaaegu
30-aastane poeg. Mees oli Aabraham ja poeg oli Iisak.
Iisak oli peaaegu 30-nene kui Aabraham viis ta Mooria mäele.
Hiljem seda mäge nimetati Kolgataks. Ta ohverdas oma poja.
Jumal taksitas teda viimasel hetkel. Jumal andis talle oina,
mille peas oli kibuvitsapärg.
Aabraham andis kohale nimeks "Jumal annab" ("Issand näeb").
Iisak oli piisavalt vana, et isa võita, kuid ta soostus.
2.Moosese puhul rääkisin paasatallest, mis tapeti kell 15.
Surmaingel läks neist mööda, kes olid selle vere kaitse all.
3.Mooses - tulen selle juurde kohe tagasi. 4.Moosese raamatust
rääkisin sellest kuidas Iisraeli rahvas tegi kõrbes pattu.
Jumal saatis madusid ja nad surid nende mürgiste hammustuste
kätte. Nad hüüdsid Jumala poole ja Jumal ütles Moosesele:
"Tee vaskmadu ning pane see ridva otsa." Kui siis madu oli salvanud
kedagi, aga too vaatas vaskmadu, siis ta jäi elama.
Te tunnete Joh 3:16, aga Joh 3:14? "Nõnda nagu Mooses ülendas
kõrbes vaskmao, nõnda peab ülendatama Inimese Poeg."
Ja loomulikult 5.Mooses. Mida ma sellega seoses rääkisin?
Vaikus. "Neetud olgu igaüks, kes ripub puus."
Selle needuse juurde me pöördume tagasi kirjas galaatlastele 3.
Noh, millest ma 3.Moosese puhul rääkisin? Patuoinast.
Üks minu lemmikmaal on Holman Hunt -nimelise kunstniku tehtud.
Minu arvates on see parim pilt Jeesusest.
Teine mulle ei meeldi. Olete kind- lasti 'Maailma valgust' näinud.
kus Jeesus koputab... Selleks kasutati kolme tüdrukut.
Ühte keha jaoks, teist näo jaoks ja kolmandat juuste jaoks.
Tüdrukul oli piiskopi riietus ja ta oli õues lauda ukse juures.
Sellel pole mingit pistmist Ilm 3:10-ga, kus on koguduse uks,
millele Jeesus koputab. See on Holman Hunt - minu lemmik.
Ta veetis poolteist aastat Surnu- mere ääres, saastunud piirkonnas,
eluga riskides, et seda maalida.
Siin on Mooabi mäed ja päikese loojangul need muutuvad seda
värvi. Siin on Nebo, millel Mooses suri. Ja siin on patuoinas suremas
kandes kõik Iisraeli patud. Siin on eelmise aasta patuoina luukere.
Vaadake neid silmi, nendes on midagi. Originaal on Port Sunlight
kunstikgaleriis. Väga liigutav maal. Jeesus - patuoinas.
Kas sa teadsid, et on olemas juutide pärimus, mille kohaselt
sel aastal, kui Jeesus suri, tuli patuoinas linna tagasi.
Ja tõi kõik patud tagsi.
Jumal ütles: "Sedasi nendest ei vabaneta,
on uus komme ja uus patuoinas, kes laagrist väljapool kannatab."
Õpime 3.Moosese raamatust toredaid asju. Aga vaadakem hetke seda,
kuidas Uus Testament kasutab 3.Moosese raamatut.
Väga õpetlik on tähele panna,
mida Uus Testament teeb Vana Testamendiga. Keegi on
öelnud: "Vana on Uues paljastatud, Uus on Vanas peidetud."
Need kuuluvad teineteisesse ja kumbki testament sisaldub teist.
Uues Testamendis on hulk otseseid tsitaate 3.Moosesest.
Eriti kaks neist korduvad sageli.
Üks on see "Olge pühad, sest mina olen püha."
Ja teine: "Armastage ligimest nagu iseennast."
Need kaks korduvad Uues Testa- mendis ja sellepärast peaks
kristlane neid lugema 3.Moosese raamatust.
On ka teisi kohti, milles see on selgelt taustal. Eriti kirjast
heebrealastele ei saa aru, kui ei ole esmalt 3.Moosest lugenud.
Ära ürita Piiblit lihtsalt läbi lugeda. Raamatud ei ole
kronoloogilises järjekorras. See, kes on Piibli kokku pannud,
on ilmselt tegutsenud selle põhimõtte järgi, et esmalt suured
ja siis väikesed. Prohveteid on 3 suurt ja 12 väikest. Pauluse kiri
roomlastele on esimene ja Filemon viimane sama põhimõtte järgi.
Nii ongi kõik mitte-kronoloogilises järjekorras. Ära siis loe Piiblit
ainult läbi. Pole mõtet. Teen ettepaneku, et loed kordamööda
raamatu Uuest ja raamatu Vanast. Ja kui loed 3.Moosese raamatut
ja Kirja heebrealastele koos... Need kuuluvad ilmtingimata kokku.
Kirja heebrealastele ei oleks võidud ilma 3.Mooseseta kirjutada.
Uues Testamendis on rohkem kui 90 viidet 3.Moosese raamatule.
Meile, kristlastele on väga tähtis sellesse raamatusse sisse pääseda.
Kuidas me siis Moosese seadusest aru saame? Selles on vast küsimus.
Seadusi on 613. Mitte ainult 10.
Need 10 riputatakse sageli kiriku seinale. Aga neid on 613.
Vaistlikult me teame, et me pole nende kõikidega seotud.
Aga kui mitmega me oleme?
Rühm inimesi tuleb pärast meid siia -7.päeva adventistid.
Nad usuvad, et me oleme seotud neljanda käsuga. Nad alustavad
oma jumalateenistuspäevaga täna õhtul kell 18. Ja lõpetavad selle
homme kell 18. Nad on Jeesusesse uskuvad uuestisündinud kristlased.
Aga nad usuvad, et meie oleme selle käsu all. Väga paljud
kogudused õpetavad kümniste maksamisest.
Seda ma küll Uuest Testamendist ei leia.
Uskumatult paljudes kogudustes õpetatakse kümniste maksmisest.
Aga sabat? Vesteldakse pühapäevasest kauplemisest.
Kristlastel on asja kohta erinevad arvamused ja motiivid, alates
humaansetest motiividest. On päris hea inimestel puhata lasta.
Ja jätkates sabativeetmise motiividega, mis kuuluvad Moosese
seaduse juurde. Mis me nende kõigi Moosese seadustega õige teeme?
Iga kristlane peab selle enesele selgeks tegema. See on keeruline,
kuna Jeesus ütles, et Ta ei tulnud seadust tühistama, vaid täitma.
Ja ükski täht ei kao seadusest enne kui kõik on täidetud.
Mida me kõige selle kohta mõtleme? Peame küsima, kuidas mingi seadus
on täidetud. On ilmne, et osa on täitunud Kristuses ja on sellega
käsitletud. Sellepärast pole vaja tuvi ega lammast pühapäevasele
koosolekule kaasa võtta. See on täidetud. Iga seadus täidetakse.
Usun, et sabatiseadus on oma täitumuse saanud iga päev kui
lõpetame oma asjade tegemise ning hakkame Tema tööd tegema.
Astume sellesse puhkusesse, mille Jumal on inimestele reserveeritud.
Oled ikka veel vaba eraldama ühe päeva eriliseks aga saad pidada
igat päeva Issanda päevana. Me ei saa pühapäeva peale sundida isegi
mitte teistele usklikele, mitte-usklikest rääkimata. Oleme Kristuses vabad.
On tähtis, et taipame, milline on iga seaduse täitumus. Kümnest
käsust üheksa on saanud oma täitumuse Uues Testamendis.
Ära varasta, ära riku abielu - need on täidetud, aga sabatikäsk
ei ole. Paljud teisedki Moosese seadused on täitunud erinevalt.
Üks reegel ütleb näiteks, et kui paned härja pahmast tallama, ei
tohi looma suud kinni siduda, sest tal on õigus süüa seda, mida
teistele valmistab. "Ära seo kinni härja suud, kui ta pahmast tallab!"
Kas sa tead, mis on selle täitumus Uues Testamendis?
Maksa pastorile asjalikku palka. Nii selles öeldakse. 1.Kor 9.
Paulus saatis selle reegli lõpule ja andis sellele teise täitumise.
Seda peab siis natukese haaval läbi käima ja vaatama, kuidas see
on täidetud Uues Testamendis ja saanud sügavama tähenduse.
Ise õppisin 3.Moosese raamatust neli asja, mis ei muutu.
Need neli asja on otsustavad nii Uues kui Vanas Testamendis.
3.Moosese raamat rõhutab neid rohkem kui ükski teine raamat.
Esmalt Jumala pühadus.
Ükski raamat Piiblis ei rõhuta Jumala pühadust samamoodi.
See on asi, mida me kipume unustama.
Kirjutasin raamatu "The Road to Hell" (Tee põrgusse), nagu teate.
Järsku tahtsid paljud kohalikud raadiod mu käest interviuud saada.
Nad kõik küsisid minult täpselt sama küsimuse: "Kuidas armastuse
Jumal võib kedagi põrgusse saata?" Mingi aja pärast see hakkas juba
üle viskama, aga vastasin küsides... Ja selle tehnika ma
õppisin Jeesuselt. Ta viskab palli küsijale tagasi. Küsisin: "Kust sa
tead, et Jumal on armastuse Jumal?" Vastus vapustas neid.
"Aga mielle põhjal sina tead, et Jumal on armastuse Jumal?"
Nad ütlesid: "Kas Jeesus ei öelnud nii?" Ütlesin: "Jah. Kas Jeesus ei
rääkinud meile ka põrgust?" Sa ei saa nokitseda. Kas Jeesus rääkis
tõtt, öeldes, et Jumal on armastuse Jumal ja olnud sellega nõus. Ja Ta
rääkis tõtt ka selle kohta, et põrgu on olemas. Sa ei tohi öelda,
et Jeesus rääkis tõtt ühes, aga valetas teises kohas. Sellega me
teeme enestest taas kohtumõistjad.
Tema arusaam armastuse kohta oli veidi erinev kui meil.
Meie armastus on sentimentaalne armastus. Tema armastus on püha.
Tema armastus on nii suur, et Ta vihkab paha.
Väga vähesed meie hulgast armas- tavad piisavalt et paha vihata.
Jumala pühadust õpime 3.Moosese raamatust.
Sellepärast me õpime ka ülistama Jumalat austavalt.
Pühas kartuses. Üks asi puudub tänapäeva ülistusest.
Jumalakartus. On palju tuttavlik- kust Jumala suhtes, aga vähe
jumalakartust. Olin eelmisel aastal Sitsiilias ning tahtsin Etna mäele
ronida - see on Euroopa kõige suurem tegutsev vulkaan, mis ikka
veel laavat purskab. Ronimise jaoks oli lumi liiga paks.
Aga kui me Catania lennuväljalt tõusime, kallutas kapten lennukit
Etna mäe kohal ja me nägime otse kraatrisse.
See on see, mida me nägime. Vaatasime kraatritesse.
Lennuk oli külili, istusin akna kõrval ja vaatasin otse katlasse.
Mõtlesin, et see on väga huvitav, aga lootsin, et ta peagi lennuki
otseks paneks ja pääseksime Londonisse. Mõtlesin, et kui see
nüüd plahvatab, siis see on minek. Kõhuõõnes oli imelik tunne kui
sinna vaatasin. Olin viimases lennukis, mis lahkus Filipiinidelt
enne kui seal vulkaan purkas. Pärast seda lennukid ei saanud
tuha pärast õhku tõusta. Otse meie jalge all on suured jõud. Kui sa
näed kuidas see purskab, jätab see inimesse jälje.
Kirjas heebrealastele öeldakse: "Teenigem Jumalat püha arguse
ja kartusega, sest meie Jumal on põletav tuli." Ta ütleb seda otse
3.Moosese raamatu põhjal. Seda raamatut peab lugema, et säiliks
arusaam Jumala pühaduse kohta.
Mitte ainult, et Jumal on hea. Maailm ütleb nii: "Hea Jumal!"
Neil on õigus. Kristlased teavad, et Ta on rohkemgi kui hea.
Ta on püha.
See teeb mingil moel asjadest erineva.
Me teame, et midagi ebapuhast ei saa Tema ligiollu tulla.
Pühadus ja määrdunud asjad ei peaks kunagi kokku puutuma.
Püha ja puhas võivad kohtuda, aga mitte ebapuhas ja püha.
See kogemus Jumala pühadusest tuleb sellest esile.
Teiseks 3.Moosese raamat rõhutab inimese patusust
seal kus Jumala pühadustki.
See on nii realistlik, maaläheda- ne. Jumalal ei ole meist petlikku
ettekujutust. Piibel on enamalt jaolt täiskasvanute raamat.
Keegi ei õpeta 3.Moosese raamatut pühapäevakoolis. Siin inimese
loomus suudab sekkuda loomaga, insestiga, ebausuga, igasuguste
inetute asjadega. Need on Jumalale vastumeelsed. Inglise keeles ei
ole piisavalt tugevat väljendit sellele heebreakeelsele sõnale.
See tähendab midagi, mis tekitab vastikust nii, et süda läheb pahaks.
Vastikus. Hirmus.
Piibel räägib Jumala tunnetest.
Üritan leida vastavat sõna. Vastumeelne, vastik, jõle.
Ei leia piisavalt paha sõna. Heebrea sõna on tõesti võimas.
Midagi, mis paneb Jumala tundma... öäk.
Sellepärast, et Ta on püha. Inimese patusus.
Inimese patusus ei ole mitte ainult puhaste asjade saastamist.
See on pühade asjade halvustamine.
Seda on näiteks Jumala nime kasutamine vandumisel.
See on pühade sõnade halvustamine.
Elus on ainult kaks püha suhet:
inimese ja Jumala vahel ning mehe ja neise vahel.
Vandesõnadest 90% on pärit emmast-kummast pühast suhtest.
Pühade asjade halvustamine ja puhaste asjade määrimine.
Elame maailmas mis teeb mõlemat.
Inimese patusus ei ole mitte ainult puhaste asjade määrimine.
See on ka pühade asjade tegemine ebapühaks.
Ja nende käsitlemine ebapühana kui püha tehakse tühjaks.
Kolmas asi, mida õpin 3.Moos raamatust on kristlik.
Kristuse täiustumine.
Jumal on andnud mooduse puhastuda.
Tema probleem on see, kuidas sobitada kokku õiglus ja arm.
Kas Ta peaks meisse suhtuma õigluse seisukohast
ja karistana meid või armust ja andestama meile?
Kuna Jumal on nii õiglane kui ka armulik peab Ta mõtlema
välja kuidas olla mõlemat samaaegselt. Meile sellise
mooduse väljamõtlemine oleks peaaegu võimatu ülesanne.
Temale see oli võimalik, kuna süüd- lase asemel süütu andis oma elu.
Kui see juhtub, õiglus ja arm saavad rahuldatud.
3.Moosese raamatu ohvriseadused hakkavad näitama, kuidas see juhtub.
Sõna 'lepitus' ja sõna 'veri' tulevad ilmsiks mitu korda.
"Kuna veres on elu." Võtad inimese vere ära ja võtad elu ära.
Sellel on siis tugev rõhk. Kas te mäletate neid alguse ohvreid?
Need räägivad ühest kristliku elu allikast.
Põletusohver jutustab täielikust andumusest, mida on vaja.
Toiduohver jutustab meie teenimisest.
Osadusohver räägib sellest rahust, mis meil võib olla Jumalaga.
Rahust, mis ületab meie arusaama.
Need on need kolm asja mis peaksid iseloomustama tänulikku elu,
päästetud elu.
Kui läheme nende teiste ohvrite juurde, hakkame Tema poolt nägema.
Ainsad ohvrid, mida me nüüd Issandale peame tooma on ülistus
ja tänu. Neid peaks hoolega valmistama ja tooma.
Need on ohvrid, mille Jeesus andis.
Patuohver räägib veatu elu andmisest süüdlase asemel.
Veaohver sellest, et see rahuldab jumaliku õigluse.
Seadus saab täitumise selles ohvris ja vaatab otse Uude Testamenti.
Ja veel see neljas asi, mille ma 3.Moosese raamatust õppisin.
Jumala pühadus, inimese patusus.
Kristuse täiuslikkus, mis täidab kõik vajadused.
Ja neljandaks elu jumalikkus.
See kutsub üles olema püha elu igas osas.
Juutide palveraamatus on palve WC-s käimise jaoks.
Suurepärane palve, milles ülistatakse Jumalat selle eest et
seedeelundid töötavad korralikult. Ja et tuleb parem tunne.
Ülistad Jumalat kergendustunde eest kui WC-st välja tuled.
Läänemaade koguduste arvates see kõlab imelikult. Ega tundu mitte
eriti vaimulikuna. Olen olnud kristlaste tualettides, kus seinad
on täis soditud. Mul on olnud kaasas hunnik raamatuid, et
tähelepanu seintelt eemale juhtida. See on justukui planeeritud
keskendumist häirima, tegelikust olukorrast vaimsesse meeleollu.
See on meile nii tüüpiline.
Hoiame vaimulikkuse väikeses osas elus.
Kui sa oled vana ega valitse enam soolestiku ja põie tegevust,
mõtled kindlasti, et oleksid ülis- tanud Issandat siis kui need veel
hästi töötasid. Uus Testament räägib sellest alanduse ihust.
Mida vanemaks me saame, seda rohkem see meid alandab.
Jumal on igast sinu elusektorist huvitatud.
Pühadus on tervik.
Jumal läheb pühaduse üksikasjade sobitamisega inimese ellu väga kaugele.
See räägib, et jumalik elu on seda igal sektoril.
Või siis pole seda üldse.
Vana ja Uue Lepingu pühaduse vahel on kaks suurt muutust.
Kui räägime sellest, pidage meeles et püha, puhta ja ebapuhta
eraldamine kolmeks kehib Uues Testamendis ikka veel.
Aga selles toimus kaks tähelepanuväärset muutust.
Esmalt pühadus läks materiaalsetelt asjadelt üle moraalsetele asjadele.
See on väga tähtis.
Iisraeli laspsed olid lapsed ja neid pidi selle järgi õpetama.
Näiteks puhta ja ebapuhta erinevus toidu suhtes.
Kristlasele ei ole mingit seadust, mis ütleks mis on puhas, mis mitte.
Kas te mäletate seda kuidas Peet- rus pidi seda Joppes ise õppima?
Jeesus ütles, et mitte see, mis läheb suhu, ei tee inimest
ebapuhtaks. Seda teeb see, mis tuleb suust välja. Mäletan aastaid
tagasi kuidas jutlustaja rääkis lastele, kellest mina olin üks.
Ta küsis: "Kas te teate, mis vahe on puhtal mustusel ja määrdunud
mustusel?" Haudvaikus. Ta ütles: "Puhas mustus on sinust väljapool
ja vajab ainult vett ning seepi ja sellest saab kergelt lahti."
"Määrdunud mustus on seespool ja sellest on väga raske lahti saada."
See jõudis kohale. Sellel on suur vahe.
Nendele vahe puhta ja ebapuhta vahel puudutas riideid ja toitu.
Meie puhul on küsimus puhtast või ebapuhtast moraalist.
See liigub mateeriast moraali. Kas te saate aru?
Nüüd meil ei ole kõiki neid väikesi reeglikesi riietest ja toidust.
Meil on palju õpetust selle kohta, kuidas olla pühad moraalselt.
Vanast Uude minemisel on ka teine tähelepanuväärne muutus
on see, et auhinnad ja karistused lähevad siit elust järgmisesse.
Selles maailmas pühad võivad
väga hästi kannatada ja jääda autasust ilma.
On juhtunud muutus ja Uues Testamendis on laiem perspektiiv.
See elu ei ole kõik.
See on ainult valmistumine palju pikemaks olemasoluks mujal.
Uues Testamendis "suur on sinu palk taevas."
Mitte maa peal.
Püha, puhta ja ebapuhta vahe kehtib ikka veel.
Aga see kohaneb moraaliga, mitte enam materiaalset asjadega.
Ja teiseks auhind kuulekuse eest ja karistus sõnakuulmatuse eest
on sellest elust teise üle viidud.
Nende kahe suure muutuse suhtes
3.Moosese raamatut on kristlasel väga kasulik lugeda.
See annab meile need neli asja: Jumala pühaduse, inimese patususe,
Kristuse täiuslikkuse ja elu jumalikkuse.
Sellega lõpetan ja säästan 5 üleliigset minutit järgmise tunni jaoks.
Aitäh, et kuulasite.
Tõlge: Elo Lammi