o
Vana Testament avaneb
3.Moosese raamat, 1. osa David Pawson
Loen teile luuletuse, mis on nagu sissejuhatus piibliõpetussarjale.
Mõtlesin, et tunnen Piiblit, kui noppisin juhtumi siit-sealt.
Veidi Matteust või Johannest, siis peatükk 1.Moosest.
Teatud peatükid Jesajast, teatud Psalmid, 23.
Õpetussõnad 1, Kiri roomlastele 22. Jah, mõtlesin, et tunnen Sõna.
Aga märkasin, et Piibli läbi lugemine on täitsa ise asi
ja osutuski üpris tundmatuks.
Piibliga on tore mängida, sulistada-pladistada siin-seal
enne väsinult põlvitamist ja haigutades kiire palvelugemist.
Kohtled seda kirjutiste krooni nii, nagu mitte ühtegi teist raamatut.
Ainult konteksti väline peatükk, ainult kõle ja rutakas vilksatus.
Proovi austavamat moodi. Proovi avarat ja vastupidavat vaadet.
Põlvita pühas austuses kui loed kogu Piibli läbi.
Loengusari tahab aidata teil üks raamat korraga Piibel läbi lugeda.
Jumal andis meile raamatukogu. Ei ole ainult üks raamat, vaid 66.
Igal raamatul on oma sõnum ja kõik on seotud selle sõnumiga.
Paljud, kes otsustavad Piibli läbi lugeda, jäävad toppama 3.Moosese
raamatusse. Saan aru miks. Seda on raske lugeda kolmel põhjusel.
Esmalt see on igav. Justkui telefoniraamatut loeks.
Võid leida mõne tuttava nime mingil hetkel, aga see on igav.
See on sisu poolest väga erinev kui teised Piibli raamatud.
Eriti see erineb kahest esimesest mis on täis jutustatud lugusid,
neis on teema ja draama ning need on liigutavad.
Järsku 3.Moos. raamatus on vaevalt jutustust.
Me pidime Piiblit raamatuna, milles on jutustusi ja siis tuleme
raamatu juurde milles pole jutustusi, see viib meid tasakaalust välja.
Ilma loota see tundub olevat igav. Teiseks see tundub olevat võõras.
Mitte ainult igav, vaid ka võõras. Selles on teine kultuur ja sisu.
Läheme 2-3000 aastat ajas tagasi ja 3000 kilomeetri kaugusele.
See on täiesti eri maailm. Loeme meie jaoks imelikest asjadest.
Näiteks see, kuidas 3.Moos hoitakse nakkushaigusi.
Vaeseke peab rebima oma riided ja laskma juustel pikaks kasvada,
ei saa juukseid kammida ning peab näo alumist osa katma,
hüüdes ringi liikuma: "Roojane, roojane."
Omas ühiskonnas me niimoodi nakkushaigusi ei ravi.
See on imelik ja erinev. Ja paljud asjad on väga kummalised.
Lausa eriskummalised.
Sina ei pidanud minema pühapäeval kirikusse
süles tall või tuvi, mille kael murtakse publiku ees.
Kui nii tehakse, on parem koguduse sinine vaip punase vastu vahetada.
See on nii imelik. Ja nii erinev kui see, millega oleme harjunud.
Kolmandaks see ei tundu kuuluvat konteksti. Mitte ainult igav ja
imelik, vaid ka konteksti kuulumatu.
Mis sõnum sellel on minule 1993. aastal?
Mis sõnum sellel on minule esmaspäeva hommikul töö juures?
See ei tundu kuuluvat konteksti.
Vaistlikult me siiski teame, et me ei ole Moosese seaduse all.
Ja see on osa tema seadusest. Mis on sellel meiega pistmist?
Loodan, et selle ja järgmise õpetuse lõpuks
olete vaimustuses 3.Moosese raamatust.
See on üks viiest raamatust, mis koos moodustavad Pentateuki.
Penta tähendab 'viis'.
Piibli esimesed viis raamatut on Moosese seadus.
Juudid nimetavad seda Tooraks, juhiste raamatuks.
Nad loevad selle kord aastas läbi.
Nad alustavad septembris-oktoobris lehtmajadepühadel
1.Moosese raamatu peatükist 1 ja loevad seda aasta aega
ja lõpetavad järgmisel sügisel samal ajal lehtmajadepühadel.
Vaatame viite Moose raamatut ja nende formaati.
Neil viiel raamatul on teatud formaat
mida te ehk pole kunagi varem näinud.
Näete neid kahte õhenevat liini. Hoidke nende vorm meeles.
Käime need viis raamatut läbi. 1.Mooses on alguste raamat.
Seda sõna Genesis tähendab ja see jutustab meile kuidas kõik algas
alustades meie universumist Iisraeli rahvani.
2.Mooses, Exodus, sama kui sõna 'exit', Egiptusest välja minemine.
3.Mooses, Leviticus, on tuletatud sõnast 'leevilased'
mis oli üks Iisraeli hõim. 4.Mooses ehk Numeri, Numbrid
on täpselt see, mida see väidab end olevat, statistikaraamat.
600 000 meest läks Egiptusest lisaks naised ja lapsed, kokku
arvatavasti 2,25 miljonit. 5.Mooses, Deuteronoomium.
'Deutero' tähendab 'teine', 'nomos' taas 'seadus' ehk Teine Seadus.
Jumal andis neile oma seaduse kaks korda. Esimest korda Siinail ja
teist korda vahetult enne Tõotatud maale saabumist, Jordani rannal.
Seepärast Piibli viies esimeses raamatus esineb 10 käsku kaks
korda. Esmalt 2.Mooseses ja teist korda 5.Mooseses.
Neile tuletati seadust meelde vahe- tult enne Tõotatud maale astumist.
Kui küsime, kellest nendes raamatutes jutustatakse -
hakkame nägema kuidas vorm tuleb esile.
1.Mooses on universaalne raamat, mis puudutab kõiki,
tervet inimsugu. 2.Mooses on suunatud ühele rahvale, Iisraelile,
see on rahvuslik raamat. 3.Mooses nopib rahva hulgast ühe hõimu.
Näete kuidas teema muutub kitsa- maks universaalsest rahvuslikuks ja
sellest suguvõsaks. Aga kohe kui leevilastest mööda pääseme, see
avardub taas. 4.Mooses puudutab taas kogu rahvast.
Ja 5.Mooses paneb Iisraeli terve maailma ja selle rahvaste vastu.
Sedasi me oleme tagasi universaal- se vaatenurga juures. Siin on luup,
mis toob lähemale ja viib kauge- male raamatuid läbi käies.
Võib-olla selles on põhjus, miks inimesed takerduvad 3.Moosesesse.
Nad on huvitatud universaalsetest asjadest ja isegi rahvuslikest
asjadest, aga hõimuasjad ei huvita. Aga teema avaneb taas.
Ja kui 5.Mooseseni jõuame, tärkab huvi taas.
Küsides 'kus' sünnib sama vorm. See saab alguse maakerast, siis
fokusseerib Kaldea Uuri, kus Aabraham elas.
Siis Kaananisse, kust ta tuli ja Egiptusesse, kus neist said orjad.
3.Mooses keskendub ühele kohale - Siinai mäele.
Jälle on luubi all üks koht, Siinai.
Ja vaatenurk laieneb taas.
Nad reisivad läbi Negevi, Edomi ja Mooabi tagasi Kaananisse.
Aga see keskendub ühele hõimule ja ühte kohta.
Ja kui küsida 'millal', sama vorm kordub kõikide 5 raamatu juures.
1.Mooses ulatub aastasadadesse, meekera ajalukku.
2.Mooses hõlmab u. 300 aastat. 3.Mooses toimub ühe kuu jooksul.
4.Mooses hõlmab 40 aastat ja 5.Mooses pürgib tuleviku suunas.
See on Iisraeli tulev ajalugu.
Kas näete 5.Moosese raamatu vormi? Kas te saate aru, et 3.Mooses on
terve loo 'hing'. Fookus on suuna- tud kõige tähtsamale kuule
kõige tähtsamas kohas ja kõige tähtsamale hõimule tervikuna.
Sellepärast see on niiväga tähtis. Kogu Moosese seadus seisab sellele
toetudes. Nad siis loevad selle 12 kuuga läbi, kasutavad igal aastal
2-3 nädalat 3.Moosese lugemiseks.
Loeme seda nii nagu te oleksite seda äsja lugenud.
Tahan vaid 2.Moosese ühendada eelnevatega, et näidata
kuidas need raamatud on üksteisega seotud.
On tähtis näha kuidas iga järgnev raamat eelnevale toetub.
Kuidas siis 3.Mooses 2.Moosese põhjal on üles ehitatud?
2.Moosese lõpupoole ehitatakse ilmutusmaja.
See Jumala telk, kus Ta oma rahva keskel elab.
Kui kujutad ette 2.Moosese raamatu laagrit ja selle keskel Jumala telki.
Seda ümbritsevad sajad telgid. On jumalik telk ja inimeste telgid.
3.Mooses käsitleb kõike, mis Jumala telgis juhtub.
Ja kõike, mis peaks inimeste telgis toimuma.
See jaguneb kaheks pooleks: on Jumala telk, inimeste telk. Sellel
on reeglid ja juhendid mõlemale, aga on ka midagi muud. 2.Moos
ilmutusmaja kõneleb sellest, et Jumal tuleb inimestele lähemale.
3.Mooses räägib sellest, kuidas inimesed peavad Jumalale lähenema.
Exodus räägib vabastamisest, mille Jumal oma rahvale tõi.
3.Mooses räägib rahva pühendumi- sest Temale. Exodus räägib siis
Jumala armust ja nende vabasta- misest. 3.Mooses algab
tänuohvritega, millega rahvas saab tänulikkust näidata selle
eest, et nad on vabastatud. Selle- pärast me vajame mõlemaid külgi.
Ehk see pole sama põnev raamat kui Exodus, aga Jumal ootab
midagi meilt selle eet mida Tema on meie heaks teinud.
Oleme päästetud teenima.
Exodus räägib sellest, kuidas Jumal oma rahva päästis.
Ja 3.Mooses sellest, kuidas nad peavad Teda teenima.
Me ei ole ainult millestki pääste- tud, vaid oleme päästetud kuhugi.
Minu arvates on hea mõte lugeda Vana Testamenti nagu oleksin juut.
Ma ei ole. Kui oleksingi! See nina liigub Pawsonite suguvõsas.
Aga sellest on kasu, kui Iisraeli lähen.
Kui ma vaid oleksin juut, aga ma pole.
Aga üritame ette kujutada, et oleme juudid.
Ja loeme seda raamatut nende moodi, kord aastas.
Miks me nii teeksime? Näeme, et
juutidele selle raamatu lugemine on elu ja surma küsimus.
Ja selle tundmine, veel rohkem selle tõeks elamine.
On ainult üks Jumal, Iisraeli Jumal. Teisi jumalaid ei ole.
Kõik ülejäänud on inimese kujutlus- võime toodang. On ainult üks Jumal,
Ta on ainus Jumal, kes on olemas. Ja nad olid Tema ainus rahvas maa
peal. Seepärast nende vahel oli eriline suhe.
Jumal omalt poolt lubas teha nende eest paljusid asju.
Ta lubas olla nende valitsus. Nende kaitseminister ja kaitsta
neid. Nende rahandusminister ja muretseda, et nende hulgas ei
oleks vaeseid. Ta lubas olla nende tervishoiuminister ja
muretseda, et mitte mingid
Egiptuse haigused ei hakkaks nende külge. Ta lubas olla kõike
seda, mida nad vajavad. Ta lubas olla nende kuningas.
Ta ootas, et nad omakorda elaksid õieti, teeksid asju õieti, oleksid
laitmatud. Seda vagadus tähendab, et elad õieti.
3.Moosese võtmetekst tõuseb Uues Testamendis taas esile.
"Olge pühad, sest mina olen püha."
Jumal ootab siis, et vabastatud inimesed oleksid nagi Ta ise,
ega ole sellised nagu kõik teised ümberringi.
Kui mõningad asjad 3.Moosese raamatus sind imestama panevad
saad luku lahti selle võtmega. Jumal ütleb, et ei pea tegema
asju ainult sellepärast et ümberringi kõik teevad nii.
Sina pead olema erinev.
"Sina pead olema püha, kuna mina olen püha."
"Sina pead kajastama minu iseloomu ja laskma inimestel vaadata
milline Mina olen, selle kaudu milline sina oled."
See tekst on siis võti: "Olge pühad, sest mina olen püha."
See esineb rohkem kui ühe korra.
Leiame selle ka Uuest Testamen- dist, kuna see kehtib ikka veel.
Kui Jumal sind päästab, ootab Ta, et oleksid Ta sarnane. Ta eeldab,
et sa elad Tema moodi. Ja oled püha, nii nagu Tema on püha.
Vaatame siis terve raamatu üldist vormi.
Ütlesin, et raamat jaguneb kaheks pooleks.
Jälle sama vorm tuleb esile. Aga nüüd see on raamatus eneses.
See koosneb kihtidest ja on nagu mitmekorruseline võileib.
Justkui hamburger.
Keskel on midagi ja selle ümber ning värvidest näeb kohe, et
esimene osa on vastavuses viimasega, teine eelviimasega
ja kolmas eel-eelviimasega. Ja üks jääb keskele.
Neil on selge vastavus ja see on ilusasti ehitatud.
Mäletage, et Jumal vastutab selle vormi eest, mitte Mooses.
Kas te olete taibanud, et 3. Moosese raamatus on rohkem
Jumala kõnet kui üheski teises Piibli raamatus.
Umbes 90% sellest raamatust on otsest Jumala kõnet.
Issand ütles Moosesele. Kusagil mujal Piiblis ei ole
nii palju otsest Jumala kõnet.
Kui tahad Jumala kõnet lugeda, on 3.Mooses hea algus.
Loed Jumala enda räägitud sõnu ja Jumal on selle ise koostanud.
Selles paistab suurepärane harmoonia ja vorm.
Esimeste 7. peatüki ohvreid
toetavad inimeste lubadused ja vanded 26-27 peatükkide
viimastes osades. Üksikasjalik pastorite kirjeldus
vastab jumalateenistust, mida nad pidid juhtima.
Ja seda, kuidas inimeste jumala- teenistust pidi juhtima.
Siin on kaks tähtsat vahet, mida Jumala inimesed peavad õppima.
Pöördun selle juurde kohe tagasi, kuna on eriti tähtis aru saada
vahest puhta ja mittepuhta vahel ning pühitsemata ja püha vahel.
Need pole samad asjad, nagu varsti näeme.
Sellest tuleb meile teine võti.
Aga kõik on suunatud ühe päeva poole, mida nimetatakse
Lepituspäevaks. Sel päeval pidi ühe looma laagris ohverdama
ja teise - milline võti! - teise looma, oina peale
nad panid oma käed ja kordamööda tunnistasid pattu.
Siis nad lasksid oina kõrbesse lahti, kus too suri nende
patukoorma all. See oli patuoinas. See oli sõna, mille täna hommikul
lehest lugesin. See on sõna, mis on meie keelde 3.Moosese
raamatust tulnud. Patuoinas. See, kes saab süü kaela, kes
saab teiste ülekohtu enda kanda. Tuleme ka selle juurde tagasi.
See jagab raamatu kahte ossa enne seda päeva ja pärast seda.
Ma ei räägi nüüd kristlikust vaatenurgast, aga tulen selle
juurde veel. Esimene pool kirjel- dab meie teed Jumala poole.
Seda nimetatakse õndsaks tegemiseks.
Teine pool... Hirmus pikad sõnad!
Teine pool kirjeldab meie teekonda Jumalaga.
Ja seda nimetatakse pühitsemiseks.
See annab meile raamatu vormi. Kas saate aru?
Kui saad sellest vormist aru, on seda kergem lugeda.
Siis tead, mis ja kus.
Vaatame paari kohta lähemalt ja alustame 7-st esimesest peatükist.
Ohvritest. Neid on viis. Põletus- ohver, milles terve loom põletati.
Jumalal lasti seda nuusutada.
Terve loom anti Jumalale - Ta armastas küpsetatud liha lõhna.
See oli talle armas lõhn. See anti Talle tervenisti.
Toiduohvritest osa hoiti enesele ja toitu nauditi koos Jumalaga.
Jumal sai oma osa, inimene oma. See oli toiduohver, osadusohver.
Üksikasjad leiad 3.Moosesest.
Kolm esimest ohvrit oli
õige moodus öelda Jumalale õnnistuse eest "Aitäh".
Need ei olnud patuohvrid, vaid tänuohvrid.
Kas sa oled Jumalale tänulik?
Kui oled, on see seda, kuidas Tema tahab et sina tänad.
Räägin nüüd juutidele. Nii saad Talle tänu avaldada.
Kas sa oled rõõmus, et oled elus? Kas sa oled rõõmus tervise pärast?
Kas sa oled tänulik raha eest? Näita oma tänulikkust.
Nemad said ühe nendest kolmest moodusest Jumalat tänada.
Kaks teist ohvrit ei olnud tänulikkuse väljendamiseks,
vaid need käsitlesid süütunnet. Oli patuohver ja süüohver.
Need tegid kahte asja. Esmalt nad toimetasid pattude lepituse. Nad
pakkusid Jumalale hüvitist selle eest, mida olid valesti teinud.
Sõna 'lepitus' tähendab 'hüvitamist'.
Kui midagi lepituseks annad, annad hüvitust.
Mõlemad on hüvitusohvrid
Jumalale ja nendes on veri ja nendes on elu.
Hüvitusena halva elu eest, mida ise elad, ohverdad hea elu.
Üks tähtsamatest asjadest nende kahe ohvri suhtes
- tahan, et märkaksite ja kui te olete 3.Moosese raamatut lugenud,
on see kindlasti silma paistnud - need kehtivad ainult tahtmatute
pattude puhul. Need ei korva meelega tehtud patte.
Keegi ei ole täiuslik ja me kõik teeme vigu
ning langeme tahtmatult pattu.
Me ei taha valesti teha, aga me lihtsalt teeme.
Jumal andis ohvri tahtmatute pattude eest
aga tahtlike patude eest selles nimekirjas ohvrit pole.
See on väga tähtis, kuna see võetakse Uues Testamendis esile.
Uus Testament teeb vahet kristlaste kogemata tehtud pattude
ning nende tahtlike pattude vahel.
Uus Testament ütleb Vana Testa- mendi kombel, et kui pärast
andestamist tahtlikult pattu teeme, ei ole pattudele enam lepitust.
Oled sa seda Uues Testamendis tähele pannud? See tuleb otse
3.Moosese raamatust. Tahtlik patt nende elus, kellele on patud andeks
antud, on väga tõsine asi. Sellepärast Jeesus ütles abielu-
rikkumiselt tabatud naisele: "Mine ja ära enam tee pattu."
See eraldamine läbib nii Uut kui ka Vana Testamenti.
Vahe tahtliku ja kogemata tehtud patu vahel Jumala inimestes.
Tahtmatute pattude eest on täiesti hoolitsetud, kuna Jumal teab,
et me langeme, aga me ei kavatse nii teha.
"Seda paha, mida ma ei taha, seda ma teen", ütleb Paulus.
See on tahtmatu. Ja see on kaetud.
Need olid siis ohvrid. Ma ei räägi palju pastorist, kuna see on selge.
Tahan minna selle juurde, et neil oli kalender, mida nad järgisid.
Uues Testamendis seda pole. Seal ei ole kristlikku kalendrit.
Üllatus, üllatus! Seal ei räägita midagi jõuludest, paasapühadest.
Juutidele kalender oli tähtis
nende teekonnal koos Jumalaga. Neid käsitleti nagu lapsi.
Täiskavanud ei vaja kalendrit, aga lapsed vajavad.
See tuletab meelde asju, mille nad muidu unustavad.
Kõik need peod on mainitud 3.Mooseses ja neid peab pidama.
Käime need kursiivselt läbi. Vaatame neid punaseid sõnu.
See algas aasta esimesel kuul, meie märtsis-aprillis paasapühadega
mis on hapendamata leiva püha, selle kuu 15.päeval.
Meenutuseks, kuidas Jumal tõi nad vabadusse Egiptuse orjusest.
Päev enne paasapüha pidi kell 15 õhtupoolikul lammas
ohverdatama. Kas pole uskumatu! Kell 15, keset õhtupoolikut tapa
lammas. Järgmisel päeval algab paasapüha.
Kolm päeva hiljem pidid nad Jumalale esimese vilja ohverdama.
Kolm päeva hiljem. Taipate?
50 päeva hiljem on jälle sõna 'pente' ehk 50.
Siis peab veetma pidu, mis on seaduse andmise päev Siinail.
Nad pidid seda meeles pidama ja selle eest tänama.
Aga kas teate, mis juhtus, kui Siinail seadus anti
päris esimesel nelipühil? Räägitakse, et nad patustasid
ja paljud tapeti. Kas teate kui mitu? 3000.
Kui seadus esimesel nelipühal anti, sai 3000 surma. Aastasadu
hiljem, kui Vaim nelipühal välja valati, sai 3000 päästetud.
Kas pole imeline, kuidas terve Piibel kokku hoiab.
Need peod kuulusid aasta alguses- se. Siis tulevad aastalõpu peod.
Pasuna puhumise pidu, mil puhuti oina sarve.
Pasun kuulutas uut peohooaega. Sellele järgnes Suur Lepituspäev.
See oli tähtis patuoina päev, mil oinas lükati laagrist välja.
Sellele järgnes 8-päevane lehtmajadepüha, sukkot.
Peo ajal elati onnides. Onnidest pidi nägema taevast ja tähti.
See oli meeldetuletus nende 40- aastasest rumalast vantsimisest
kõrbes kui nad oleksid võinud 11-päevaga Tõotatud maale jõuda.
Neid kolme püha veedeti aasta lõpus.
Kõik need pühad saavad kristliku täitumuse.
Esimesed kolm on juba täitunud.
Jeesuse esimeses tulemises ja see on meile juba antud.
Aga need kolm täituvad Tema teisel tulemisel.
Ma ei tea aastat, millal Jeesus tuleb tagasi, aga tean kuud.
See on kindlasti septembris-oktoob- ris. Ta teeb kõike omal ajal.
Mingil aastal septembris-oktoobris tuleb Jeesus tagasi.
Te ju teate, et Ta sündis sel ajal, teate ju. Ta ei sündinud
25.detsembril. Luuka evangeelium näitab et see toimus aasta 7.kuul.
Lehtmajapühade aegu, Messiat oodati just siis.
Alati kui Uues Testamendis pasunat mainitakse
teatab see Tema tulekust. Need kolm püha on juba möödas.
Need on saanud täitumuse Kristuse esimeses tulemises.
Need kolm täituvad Tema teises tulemuses.
Sel Lepituspäeval lunastus saabub tervele Iisraeli rahvale.
Pidusid on veel kaks. On iga- nädalane puhkepäev. Egiptuses
7 päeva nädalas tööd rüganud orjadele see oli suur õnnistus.
Enne Moosest sabatist ei olnud veel jälgegi.
Aadamil ei olnud sabatit. Ta töötas 7 päeva nädalas.
Aabrahamil ei olnud sabatit. Temagi töötas 7 päeva nädalas.
Moosese kaudu nad võtsid kasutu- sele iganädalase puhkepäeva.
See ei pidanud olema puhkepäev või perekonnapäev, vaid päev Jumalale.
Pühapäev. Ja see kuulus osana nende kalendrisse.
Pühad olid iga-aastased, aga sabat iga-nädalane.
Rõõmuaastat veedeti iga 50. aasta. Milline rõõmuaasta see oligi!
Iga 50. aasta kõikide arved ühtlustati. Kas pole tore!
Mõned teie hulgast paistavad kahtlevat.
Teie nägudelt peegeldub kas teil on suur või väike pangaarve.
Igal 50.aastal läks varandus algse- le omistajale tagasi.Üürid langesid
kui hakati 50-ndale aastale lähe- nema, kuna üüri-aeg lühenes.
Orjad vabastati iga 50. aasta ja igasuguseid toredaid asju juhtus.
Inimesed ootasid rõõmuaastat. Issandale meelepärast aastat.
See tähendas vaestele häid uudi- seid, kuna nad said taas rikkaks.
Vangid lasti vabaks. Kas taipate?
Jeesus kuulutas: "Issanda Vaim on minu peal, et kuulutaksin vangidele
vabavabastust ja vaestele rõõmu- sõnumit. - Issandale meelepärast
aastat." Teisisõnu Jeesus alustas tõelise rõõmuaasta.
Seda olid kõik oodanud.
Kas näed kui vajalik on tunda Vana Testamenti, et Uuest aru saada.
Nüüd tuleme eriti tähtsa, aga raske küsimuse juurde.
Mis vahe on siis pühal ja pühitsematul
ning puhtal ja mitte-puhtal?
Maailm saab asjadest aru 'hea ja halva' mõiste seisukohast.
Neil on ainult kaks mõttekategoo- riat. Piiblis kategooriaid on kolm.
Esimene tuleb esile 3.Moosese raamatus.
Kui sellest aru ei saa, ei saa kogu raamatust aru. See on eriti
tähtis. Miski võib olla puhas aga siiski pühitsemata.
Käib kaks protsessi.
Üks on see, kui pühad Jumala asjad alandatakse,
ja nendest tulevad pühitsematud.
Püha asja võib ära rikkuda kui sellest pühitsematu teha.
Toon näite. Kas sa tead, mis pani alguse Rumeenia revolutsioonile?
Selle käivitas kristlasest pastor, kes läks ja ostis WC-paberit.
Ta viis selle koju ja kasutas seda esimest korda kodus WC:s.
Ta taipas, et kasutab piiblilehti.
Kommunistide valitsuse ajal oli Piibliühing Rumeeniasse Piibleid
saatnud. Kommunistlik valitsus tegi sellest 'suure numbri'.
Piibleid kautati WC-paberi valmistamiseks.
Kui see pastor taipas, et kautab Piiblit WC-paberina,
oli ta nii vihane, et jutlustas jutluse
mis süütas Rumeenia revolutsiooni.
Piiblit ei tehtud mitte-puhtaks. WC:s ei ole midagi mitte-puhast.
Aga püha asi oli tehtud pühitsematuks.
See oli tehtud ilmalikuks. Järgmine samm allapoole on teha
argipäevasest puhtast asjast mitte-puhas ja patune.
Kolm sõna, 'püha', 'ilmalk' ja 'patune' on räigelt võttes samased
mõttega 'pühast', 'pühitsematust' ja 'mittepuhtast'.
Justkui on protsess, millega pühast tehakse ilmalik
ning puhas ilmalik saastatakse mitte-puhtaks.
On olemas protsess, milles olukord lunastatakse vabaks.
Mitte-puhta saab puhastada ja teha puhtaks.
Selle saab pühitseda ja sellest tuleb püha.
Piiblis mitte-puhas ja püha ei tohi kunagi kokku puutuda.
Need on pidevalt üksteisest lahus.
Pühal ja mitte-puhtal ei ole midagi ühist.
Piiblis öeldakse ka, et
puhta ja mitte-puhta ühend teeb mõlemast mitte-puhta.
Nii see on. Kui puhta ja määrdunu kokku paneme, siis
kas puhas puhastab määrdunu või määrib määrdunu puhta?
Laenan siinkohal Nehemiat. Ta ütles nii:
Samamoodi kui segada pühasid ja pühitsemata asju nendest
kõigist tulevad argipäevased. Nendest ei tule pühad.
See protsess siin... Nool peaks allapoole näitama. Vabandust.
See allapoole viiv protsess juhib surmale.
Sõna-sõnalt. See teine protsess aga juhib elule. Aga see sisaldab
ohvrit. Ainult ohvri kaudu saab mitte-puhta puhastada.
Kui paljud teie hulgast teevad kritlikku tööd?
Küsisin, kui paljud teie seast teevad kristlikku tööd?
Kas ma saaksin teie käsi näha? Kas te saate minust aru?
Töö võib olla ükskõik mis nendest kolmest asjast.
On töid, mis on seadusevastased, moraalitud ja mittepuhtad.
Ja kristlased teevad neid. On teisi töid, mis on puhtad, aga ilmalikud.
Ma ei mõtle, et peaks misjonär olema või pastor enne kui on püha.
Sõltub sellest, kas sa pühitsed oma töö Jumalale. Võid olla püha
taksojuht. Võid oma töö Issandale pühitseda ning see lakkab olemast
ilmalik. Sellest tuleb püha ametipidamine Issandale.
Võid olla misjonär ja olla siin. Kas hakkate taipama?
Su raha võib olla mitte-puhas, kui seda pahadeks asjadeks kasutad.
Või puhas, kui kasutad seda hea- deks asjadeks ja püha, kui see on
Issandale pühitsetud. Seks võib olla mida tahes neist kolmest.
Kas hakkate nende kolme asja üksteisest lahutamisest aru saama?
Maailmas on suur hulk inimesi, kes elavad korralikku.
ilmalikku ja puhast elu. Aga nad pole pühad inimesed.
Jumal ei taha et me ainult head elu elame, vaid et elame püha elu.
See on 3.Moosese rõhuasetus. Kui nad mittepuhtusesse satuvad
peab nad puhtaks puhastama. Aga siis nad peavad olema pühad
kuna "Mina olen püha." See on eri asi kui olla hea inimene. See on
vastus kogudusest väljaspool olijatele, kes ütlevad:
"Võin olla sama hea, kui kes tahes koguduses olija."
"Võin elada sama head elu, nagu ükskõik kes koguduses."
Aga nad pole pühad ega kasuta kunagi seda sõna. Nad ei või ette
kujutada, et seda kunagi kasutak- sid, kuna ei saa sellest aru.
Nad ütlevad ainult, et keegi elab head elu, aga pole kristlane.
Nii võib ollagi, aga see pole sama asi kui olla püha inimene.
Jumal ei taha mitte ainult häid inimesi. Ta tahab pühi inimesi.
3.Mooseses me näeme, mis tähen- dab olla Issandale püha inimene.
See sisaldab väga praktilisi asju. Mind hämmastas, kui praktiline see
kõik on. Võtame näiteks tervise. Vaatame nüüd siis elu pühadust
mis tähendab elu tervikut, seda et kõik selles võib püha olla.
Vaatame tervist. Pühaduse seisuko- halt on keha sama tähtis kui vaim.
Seepärast 3.Mooses räägib juuste- lõikamisest, nagu Pauluski 1.Kor.
Sellepärast 3.Mooses räägib täto- veeringutest. Kas sa teadsid, et
Piibel räägib sellest? See räägib kõrvarõngaid kasutavatest meestest,
nendest kes ei peaks neid kasutama. Väga huvitav. See kõik
on Issandale pühadus. See on nii praktiline. See räägib nii mehe
kui naise keha eritistest. See räägib sünnitamisest.
Palju on ka toidust, puhtast ning mitte-puhtast toidust.
Juutide juures on tehtud palju kosher-toitu,mille valmistamine
põhineb ühel salmil: "ära keeda talle ta ema piimas."
Neil on kaks kööki; meijeri toode- tele ja lihatoodetele.Salm ei
tähenda sugugi seda. Sellest on moodustatud peaaegu religioon.
Olen nautinud, kui olen saanud neile rääkida, et Aabraham polnud
kosher, pakkudes 4-le inglile võid ja vasikat. Paha Aabraham!
Talle keetmine oma ema piimas oli kaananlaste viljakuseriitus.
Jumal ütles: "Ärge tehke nii, kuna nemad teevad sedasi. Te olete
mulle pühad ning te ei pea sellise ebausuga liituma." 3.Mooses keelab
sekkumist okkultismiga või spiritismiga või meediumitega.
Räägitakse palju spidalise majast aga kohale ei käsita kutsuda
tõrjujaid. Armastusest naabri vastu käsitakse maja maha põletada.
Kui oma naabrit armastad, põletad oma maja, kui sellest spidaali ilmub.
Kas pole tore, et me ei ole Vana lepingu all.
Siis riided. Mitte mingeid segusid. Ei villa ja polüesterit.
Juudi pere Marks ja Sparks aitavad mul regulaarselt Moosese seadust
eirata. Seal räägitakse sotsiaal- sest elust. Pühadus tähendab eriti
vaeste, kurtide, pimedate ja vanurite märkamist.
Kui oled püha inimene, tõused püsti kui vanur tuleb tuppa.
See on pühadus. Väga praktiline, kas pole.
Se hõlmab kogu elu.
"Armasta ligimest nii nagu iseend" tuleb otse 3.Moosesest.
See kuulub osana pühaduse juurde. See hõlmab tervet elu.
Seal öeldakse, et insest kuulub sinna, samuti homoseksuaalsus.
Soodom kuulub sinna. Väga maalähedane. Mis on püha elu?
See on seda, kuidas käitud esmaspäevast laupäevani.
Mitte ainult see, mida pühapäeviti teed. See puudutab igat elu osa.
Riideid, kodu, toitu -kõike elus.
See on pühadus ja õpime seda 3.Moosese raamatust.
Kui sellest selgest eraldavast võtmest aru saad, saad võtme
3.Moosese jaoks. Jumal ei otsi ainult puhtaid inimesi.
Ta otsib pühasid inimesi. Sellel on suur vahe.
Enne usule tulemist inimene isegi mitte ei mõtle pühaks saamise
peale. Mõtled ainult, et oled hea, aga sellest ei piisa.
Jätkame järgmisel korral.