"Ühenduses" dr Charles Stanleyga.
Et evangeelium leviks kõikjale.
Täna saates: "Tervenemistõotus"
Jumal on oma Sõnas andnud palju tõotusi.
Need meeldivad meile väga, sest need on meile kasulikud.
Võiks küsida, kas sul on kõigi nende tõotuste seas ka mõni lemmik.
Ilmselt on.
Kuid on üks tõotus, millega on keerulisem.
Millega meil on raskusi.
Kõik tõotused, mis puudutavad tervenemist.
Ilmselt seepärast, et oleme pidanud pettuma,
või seepärast, et sügaval sisimas me ei usu seda.
Või me lihtsalt ei tea, mida Piibel tervenemise kohta ütleb.
Oleme näinud ja kuulnud, kuidas sellega liialdatakse.
Oleme näinud inimesi, kes olevat tervenenud,
kuid järgmisel hetkel on kõik jälle vanaviisi.
Palju vastamata küsimusi.
Kas pole huvitav,
et kuigi oleme usklikud ja usume, et Jumal on tervendaja,
peame haigestudes või millegi muu juhtudes helistama esmajoones arstile.
Tegelikult on arste vaid üks.
Ülemarst Jumal.
Päris huvitav, me räägime, et arstid "praktiseerivad".
Jumalal pole vaja praktiseerida. Ta teab meid viimse detailini.
Ja Jumal on see, kes Ta on.
Me pöördume kõigepealt arsti poole.
Kui aga olukord läheb kriitiliseks, palvetame.
Kas ei peaks olema vastupidi?
Et Tema on esimene valik.
Mitte et Ta ei saaks meid tervendada,
aga kui Ta millegipärast viivitab või saadab ise arsti juurde -
see on teine lugu.
Ma pole arstide vastu. Jumal on nad kutsunud.
Huvitav on see,
et kui jumalakartlik ja usku täis apostel Paulus ka polnud,
üks ta kaaslasi oli arst Luukas.
Ta oli temaga ka vanglas.
Miks on tervenemine meie jaoks probleem?
Kui tõesti usume,
et Jeesus on see, kelle ütleb end olevat, ja et Jumal on Tervendaja,
miks ei lähe me enne Tema juurde?
Jumal endiselt tervendab ja teeb imesid.
Ta teeb seda vastavalt oma tahtele ja ajastusele.
Tänase jutlusega tahan avada, mida Piibel tervenemise kohta ütleb.
Hakkame pihta. Teeme lahti 1. Moosese raamatu.
1. Moosese raamatus mainitakse tervenemist esimest korda.
Seoses Aabrahami ja Abimelekiga.
1. Moosese 20. peatükis. Vaatame hetkeks.
17. salm 20. peatükis. Teeme viivuks lahti.
Siin öeldakse: "Ja Aabraham palus Jumalat
ja Jumal tegi terveks Abimeleki, ta naise ja ta teenijad,
nõnda et nad said lapsi,
sest Issand oli sulgenud kõvasti kõik emaihud Abimeleki kojas
Saara, Aabrahami naise pärast."
Aabraham oli valetanud, et Saara on ta õde. Tegelikult oli ta poolõde.
Jumal tervendas Abimeleki.
Siirdume korraks 2. Moosese 23. peatükki.
Vaadake sealt...
Vaadake sealt 25. salmi, olge head.
Pange tähele, mis siin juhtub.
Jumal on taas aktiivselt tervendamisareenil.
Pange tähele, mida selles 25. salmis öeldakse.
"Te peate aga teenima Issandat, oma Jumalat,
siis ta õnnistab sinu leiba ja vett! Ja ma hoian tõve sinust eemal."
Patt oli toonud nende peale raskusi.
Jumal ütles, et "ma hoian tõve sinust eemal".
Ta kavatses nad tervendada.
Vanas Testamendis oli tavaliselt nii, et haiguse olemasolu tunnistati,
aga selle põhjuseks peeti peamiselt pattu.
Seda seost on näha terves Vanas Testamendis.
Nende arusaam oli, et tavaliselt käib haigus patuga kaasas.
Minnes nüüd 107. psalmi juurde...
Vaatame, mida siin öeldakse.
20. salmis.
"Ta läkitas neile oma sõna ja tervendas nad
ning päästis nad haua veerelt." Mida see tähendab?
Seda, et kui Jumal tahtis nad tervendada,
saatis Ta oma tõe sõna neile meenutama, et Tema on Jehoova.
Kui nad seda uskusid, hakkas Jumal neid tervendama.
Nad ei tervenenud saadud sõnast üksi.
Nad tervenesid, sest nad uskusid seda sõna.
Järgmiseks Jesaja 53. peatükk.
Heidame pilgu sellele üsnagi vastuolulisele peatükile.
53. peatükk. Siin kirjeldatakse Messiat.
See on 4. salmis: "Ent tõeliselt võttis ta enese peale meie haigused
ja kandis meie valusid.
Meie aga pidasime teda vigaseks, Jumalast nuhelduks ja vaevatuks.
Ent teda haavati meie üleastumiste pärast, löödi meie süütegude tõttu.
Karistus oli tema peal, et meil oleks rahu,
ja tema vermete..." Või ka piitsahoopide.
"...läbi on meile tervis tulnud."
Seega, kas tervenemine on osa lunastusest?
Hõlmab ju lunastus näiteks seda, et Jeesus suri meie pattude eest.
Teame, et Jeesuse ristilöömine ja veri on lepitanud meie patud.
Kui läheme Ta juurde, et saada päästetud, on see tänu ristitööle.
Niisiis, kas lunastus võtab ka meie haiguse?
Meenutagem, et kõik hea tuleb meile risti kaudu.
Selle kaudu on meil Temaga suhe. Ilma selleta oleksime ära lõigatud.
Meie heaolu peitub Jeesuse Kristuse lepitussurmas.
Küll aga ei ole kõik, mida lepitussurm annab, mõeldud siinseks eluks.
Näiteks taeva õnnistused. Ka need anti ristil.
Nii saime Jumala ees õigeks, nii täitis Ta meie südame.
Kõik Jumala tõotused.
Tervenemine on Jeesuse ristitöö tulemus, aga see ei tähenda,
et saan terveks iga kord, kui Talt seda õnnistust palun.
Õnnistusi on palju.
Tervenemisõnnistus ei tähenda, et saan terveks iga kord, kui Teda palun.
Ja et see juhtub kohe.
Jah, lunastuses on tervenemine.
Aga mitte alati siis, kui mina tahan, ja nagu mina tahan.
Jumal ei toimeta nii.
Neid kirjakohti lugedes näed,
et Jumal oli Iisraeli rahva tervendamisest vägagi huvitatud.
Ta on seda ka praegu.
Vaatame korra Jeesuse elu.
Mida Tema ütles, on väga tähtis.
Kas teate, mis moodustas suurima osa Jeesuse teenistusest?
Kas mäejutlus?
Või rändamine? Ei.
Tervendamine.
Kuid see polnud kõige tähtsam. Tähtsaim oli ristile minek.
Tema suurim tegu.
Teine suur asi oli see, et Ta õpetas inimestele,
kes Ta on, kuidas elada, päästetud saada ja nii edasi.
Millega Tal siis tegemist oli?
Otsime algatuseks üles Matteuse 8. peatüki.
Loeme alates 14. salmist. 8. peatükist.
"Ja Jeesus, tulnud Peetruse majja, nägi tema ämma lamavat palavikus.
Ja Jeesus puudutas ta kätt, ning palavik lahkus temast.
Ja ämm tõusis üles ning teenis teda."
Piiblis öeldakse, et Tema puudutuse järel palavik lahkus.
Nagu loos, kus naine sai Talle märkamatult ligi.
Inimesed surusid Talle ümbertringi peale.
Jeesus aga tundis, kuidas miski Temast lahkus. Üleloomulik vägi.
Sest naine puudutas Ta kuue palistust.
See oleks sama,
kui puudutada mehe pükste alläärt või naise seelikuäärt.
Ta tundis seda.
Seega Ta tervendas üksikisikuid.
Peale selle tervendas Ta rahvahulki.
Vaatame, mida räägitakse 14. peatüki 34. salmis.
Mida rahvahulkade kohta öeldakse ja mis üldse toimus.
Kuulake, mida Pühakiri ütleb.
"Ja kui nad olid sõitnud üle järve, siis nad tulid maale Genneesaretis.
Ja kui selle koha mehed Jeesuse ära tundsid,
läkitasid nad sõna kogu ümbruskonda ja tema juurde toodi kõik haiged
ja need palusid teda,
et nad saaksid üksnes puudutada tema kuue palistust,
ja kes iganes teda puudutas, sai terveks."
Jeesus tegi ikka ja jälle sama asja.
Kõikjal, kuhu Ta läks, oli Temaga rahvahulk.
See on oluline seepärast, et...
Ta tervendas inimesi ükshaaval ja ka korraga,
sest niiviisi tõendas Ta oma ehtsust.
Et Ta polnud mõni rändjutlustaja.
Ta oli Jumala Poeg.
Et see nende meelde söövitada.
Teha puust ja punaseks,
et Jeesus Kristus ongi see Messias, keda nad on sadu aastaid oodanud.
Niisiis, Ta tervendas järjepanu küll siin, küll seal.
Nagu öeldud, polnud tervendamine ise Ta peamine eesmärk.
See oli osa sellest.
Kuid tervendamise peamine eesmärk oli tõendada,
et Tema ongi Messias, Jumala Poeg, nende Päästja.
Tekib küsimus, mida tähendab see meie jaoks.
Ta tervendab endiselt.
On palju inimesi, kes on tervenenud, kuigi arstid pole leidnud lahendust.
Me lausa peaksime eeldama Jumalalt ebaharilikke asju.
Neid ootama.
Mida õpetad oma lastele?
Kas õpetad neile, et vaata, Jeesus tegi kunagi seda.
Piirdud sellega?
Kas lihtsalt jutustad neile lugusid Jeesusest ja räägid,
milline Ta oli ja mida Ta kunagi tegi?
Aga praegu?
Ehk on põhjus selles, et me ei lase Jumalal endagi elus tööd teha.
Mistõttu me ei julgusta oma lapsi varakult uskuma,
et Jeesus rääkis enda kohta tõtt,
et Ta on alati olnud üks ja seesama ning on seda ka edaspidi.
Sest Ta ei muutu.
Muutumatus on üks Ta omadusi. Ta on Jumal.
Ta ei pea muutuma.
Kui oled üdini täiuslik ja sul on kogu vägi, milleks muutuda?
Kogu teadmine, vägi ja täius.
Jeesus tervendab inimesi ikka veel.
Eeskätt nende vaimu, hinge. Teisena ihu.
Läheme Apostlite tegude juurde.
Te mäletate lugu, kus Peetrus ja Johannes läksid pühakotta palvusele.
Ja kus pühakoja ukse ees istus üks mees.
3. peatükis on öeldud:
"Ja sinna kanti mees, kes oli sündimisest saadik jalutu.
Ta pandi päevast päeva pühakoja selle ukse ette,
mida nimetatakse Ilusaks väravaks, pühakotta minejailt almuseid paluma."
Kui ta mehi nägi, lootis ta neilt midagi saada.
Ta palus, et Peetrus midagi annaks.
"Aga Peetrus ütles:
"Hõbedat ega kulda mul ei ole, aga mis mul on, seda ma annan sulle:
Jeesuse Kristuse, Naatsaretlase nimel - tõuse ja kõnni!""
"See on käsk - kõnni."
Nüüd mu lemmikkoht. Mees oli ilmselt šokis.
"Mis mõttes kõnni? Ma ei suuda isegi seista."
Siin öeldakse: "Ja ta haaras kinni jalutu paremast käest
ning aitas ta üles. Ja otsekohe said selle jalapöiad ja pahkluud tugevaks
ning ta hüppas püsti..." Läks hüpates pühakotta.
Peetrus sai aru, et sellel hetkel...
Ta ütles mehele: "Tõuse püsti."
Ta teadis, mida mees tunneb.
Oli vaja vaid natuke julgustust.
Vahel seda lugedes mõtlen, kui paljud vajavad natuke julgustust.
Usalda Jumalat, julgusta neid.
Julgusta neid tegema Jumala tahet,
olema see, kelleks Jumal on nad kutsunud.
Kui mõelda,
milline maine Peetrusel oli...
Teati öelda, et teda pole vaja isegi puudutada.
Piisab sellest, et ta vari langeb su peale.
Ja sa tervened.
Tervenemine oli tol ajal väga suur asi.
Näiteks Filippus.
Jumal kutsus ta ning ta hakkas jutlustama ja õpetama.
Inimesed tervenesid, Jumal liikus.
Niisiis oli tervenemine Jumala moodus,
kuidas saada maailma tähelepanu
ning osutada Jeesusele ja algkogudusele,
sest tervenemine jätkub praegugi.
Huvitav, et apostel Paulus...
Võiks arvata, et apostel Paulus oli suurim tervendaja.
Apostlite tegudes on ainult üks koht,
kus apostel Paulus tervendab.
Selleks tuleb minna Apostlite tegude raamatu kõige viimasesse peatükki.
28. peatükki.
Kuni selle hetkeni polnud ta tervendanud kedagi. Ei ühtki viidet.
Vaataks tollest 28. peatükist 7.-9. salmi.
"Selle paiga läheduses oli mõis saare tähtsaimal mehel,
kelle nimi oli Publius.
Tema võttis meid vastu ja võõrustas kolm päeva sõbralikult.
Juhtus aga, et Publiuse isa lamas palavikus ja kõhutõves.
Paulus astus tema juurde
ja pani palvetades oma käed ta peale ning tegi ta terveks."
Ainus kord.
Oot-oot.
Kui Ta järgis Jeesust, siis Ta oleks ju...
Kui ta selle mehe tervendas, miks ta teisi ei tervendanud?
Ta vastab sellele 1. Korintose 1. peatükis.
Vaatame korra.
1. Korintose 1.
Paulus kirjutab korintlastele
ning seletab neile, mis toimub.
13. salmis ütleb ta...
Loeme 14. salmist. "Ma tänan Jumalat,
et ma ei ole teie seast kedagi ristinud peale Krispuse ja Gaiuse,
nii et keegi ei saa öelda teid olevat ristitud minu nimesse.
Siiski ma ristisin ka Stefanase pere; kedagi muud ei tea ma olevat ristinud.
Sest Kristus ei läkitanud mind ristima, vaid evangeeliumi kuulutama,
mitte aga inimliku tarkuse sõnadega, et Kristuse rist ei muutuks tühiseks."
Ta mõtleb siin seda,
et Jumal ei ole teda kutsunud ristima, vaid õpetama oma Sõna tõde.
Ka tervendama mitte.
Mis oleks juhtunud, kui Pauluse teenimistöö olnuks tervendamine?
Ta poleks ilmselt vangi sattunud.
Kui ta poleks sattunud vangi, poleks meil ilmselt Pauluse kirju.
Paulus õpetas tõde.
Paulus teenis maailma...
Vaata, Paulus seletas lahti Jeesuse Kristuse elu,
miks Ta tuli ja mis plaaniga.
Paulus on õpetanud meile Jumalast ja Ta tööst inimsüdames rohkem
kui kõik teised kokku.
Ühesõnaga, ta seletas lahti Jeesuse elu.
Jeesus tegi palju tegusid. Paulus aga seletas ja pani paika teoloogia.
Ettemääratuse, pääste ja pühitsuse mõiste.
Kristus inimeses, Püha Vaimu töö.
Kui võtta Pauluse kirjad Uuest Testamendist ära,
oleks puudujääk tohutu.
Seega, vaadates Pauluse elu koos Jumalaga, näeme,
et ta räägib tervenemisest vaid korra.
Otsime uuesti üles 1. Korintose kirja. 12. peatüki.
Siit saame teada midagi olulist.
12. peatükis seletab Paulus armuande.
Ta räägib muu hulgas erinevatest ametitest, tunnetusest.
Usust ja muust.
Aga keskendume 9. salmile.
"...ühele usku sessamas Vaimus,
teisele aga tervendamise armuande ikka samas Vaimus..."
Kuulate?
Pange tähele, ta räägib tervendamise armuandidest.
Kellelgi pole tervendamise armuandi kui sellist.
Jumal annab neid mitmuses.
Ütleme, et palvetad mõne sõbra eest ja Jumal teeb ta terveks.
On sul tervendamise armuand? Ei.
Jumal andis tervendamise armuanni teisele inimesele sinu kaudu.
Mitte keegi meist ei suuda ise teha, milleks Jumal on meid kutsunud.
Vajame teiste palveid.
Järgmine kord võtame ette Jaakobuse 5. peatüki,
kus on juttu kogudusevanemate kohalekutsumisest jne.
Me kõik vajame teiste palveid.
Apostel Pauluse puhul näeme,
et ta ei tervendanud.
Ta ütleb 2. Timoteose 4. peatükis isegi,
et pidi jätma ühe sõbra haigena maha.
Kuula, mis ta ütleb.
"Tervita Priskat ja Akvilat ja Onesiforose peret!
Erastos jäi Korintosesse,
Trofimose pidin aga jätma haigena Mileetosesse."
Kui tal olnuks tervendamisand, poleks ta teda haigeks jätnud.
Ja veel, kuidas kutsus Paulus Luukast?
Ta kutsus teda armsaks Luukaseks.
Luukas oli arst, kes oli ühel korral nendega ka vangis.
Miks läks Luukas apostel Paulusega kaasa?
Sest ta teadis, et Paulusel on ihuhädasid.
Te mäletate, et Paulus rääkis oma liha sisse antud vaiast.
Kõik proovisid välja nuputada, mis see on.
Ütleme, et see oli midagi füüsilist. Jumal ei võtnud ka seda ära.
Nüüd asja iva juurde.
Palveta tervenemise pärast edasi isegi siis,
kui Jumal pole tervendanud.
Küsi, mis plaan Tal on.
"Miks Sa mind ei tervenda? Milles on asi?"
Kuula, mis Paulus ütles.
Ta paastus ja palvetas mitu korda, ilma et Jumal oleks tervendanud.
Ta teadis põhjust.
Ehk peaks järele vaatama. Võid olla sarnases olukorras.
Vaatame üht katkendit 2. Korintose 12. peatükist.
Kuulake, või pigem lugege.
Ta oli Issandat mitu korda palunud.
7. salm: "...ka võrratult suurte ilmutuste tõttu.
Seepärast, et ma ei läheks kõrgiks,
on mulle liha sisse antud vai, saatana ingel, mind rusikatega peksma,
et ma ei läheks kõrgiks.
Ma olen selle pärast kolm korda Issandat palunud,
et see minust lahkuks.
Kuid tema ütles mulle: "Sulle piisab minu armust,
sest nõtruses saab vägi täielikuks."
Nii ma siis kiitlen meelsamini oma nõtrusest,
et Kristuse vägi laskuks elama minu peale.
Seepärast mul ongi hea meel nõtruses, vägivalla all, hädades,
tagakiusamistes ja ahistustes Kristuse pärast,
sest kui ma olen nõder, siis ma olen vägev."
Meil poleks Pauluse kirju,
kui Jeesus oleks ta kohe tervendanud.
Ta ütles, et on õppinud tundma heameelt mistahes seisundis.
Ta puutus kokku karmide oludega, füüsilise ihu hädadega.
Kui haigus tuleb kallale ja tervenemist pole näha,
tuleb Jumalalt seletust paluda. See ei tähenda, et Jumal ei armasta.
See ei tähenda tingimata, et su elus on patt.
See tähendab, et Jumal tahab midagi teha.
Ta tahab midagi öelda, midagi meie elus muuta.
Peame olema avatud.
Apostel Pauluse elu näitab, et ta oli Jumala valitud sulane,
kutsutud seletama, kes ja milline Jumal on ja mida kätkeb päästeplaan.
Mis on õigeksmõistmine, pühitsus.
Mis on lunastus, mis on lepitus.
Kõik need tähtsad sõnad, mida Paulus kirjeldab.
Ta annab edasi päästeplaani põhisisu.
Ta ei olnud tervendaja.
Ta oli kannataja.
Aga Tervendaja andis talle jõudu, valgustas ja õnnistas teda,
tõstis teda üles ja innustas.
Ja on seeläbi õnnistanud meid kõiki.
Võid mõelda, kuidas see sind puudutab.
Eeskätt nii:
kui sind tuleb kimbutama mõni füüsiline häda,
siis esimene reaktsioon peaks olema "Isa, näita, kuidas tuleb reageerida".
Ta võib paluda sul end usaldada või minna arsti juurde.
Pole minu öelda, kas minna või mitte minna.
Ma pole arstide vastu. Nad on kutsutud, paljud neist.
Peaksin tahtma olla Jumala suhtes tundlik.
Tundlik selle suhtes, et Kristus, kes on mu päästnud,
võib mul endiselt aidata minna läbi elu Püha Vaimu ligiolus ja väes.
Et mu mõtted hoiaks Tema poole.
Tema teeb, mis Ta teeb.
Peame saama lahti maailmalikust mõtteviisist,
mis kannustab meid arsti juurde ja tekitab abitust. Me pole abitud.
Me toetume Jumalale.
Jeesus on mu Päästja, Issand, Valitseja ja Tervendaja.
Ta pole muutunud.
Ta väljendab nii oma armastust.
Küsi endalt, kas usaldad Teda.
Võib-olla usaldad Teda millegi materiaalsega.
Ma ei tea, et oleks midagi sellest materiaalsemat.
Materiaalne kahtlemata. Võin Teda sellega usaldada.
Sest Ta on Jumal, su taevane Isa.
Palvetan, et Püha Vaim kõnetaks su südant
ja suunaks su mõtted Tema peale.
Kui näed telekast reklaame,
mis pakuvad seda või teist lahendust,
seda või teist ravimit, tabletti või kapslit...
Sellele järgneb kaks põhjust, miks neid võtta,
ning 14 põhjust, miks need võivad olla surmavad.
Räägin õigust, eks ju?
Kas poleks mõistlikum pöörduda esmalt Jumala poole?
Meile tehakse ajupesu ilma meie teadmata.
Meie taevane Isa pole muutunud.
Ta tervendab ikka veel.
Kui sa pole võtnud Jeesust vastu oma Päästjaks,
siis sa ei sobitu pilti.
Sul pole õigust kõikvõimsalt Jumalalt midagi saada.
Ta on püha Jumal.
Sul on õigus saada Talt midagi siis,
kui oled võtnud Jeesuse, Jumala ainusündinud poja, oma Päästjaks.
Ta suri ristil ja maksis kinni su patud.
Kui oled valmis paluma oma patud andeks ja alistama Talle oma elu,
siis on sul eesõigus, meelevald ja õigus
paluda Talt tervenemist või mida tahes sa vajad.
Ja Tema vastab su palvele nii,
et see on sulle parim ja viib su elus täide Tema tahte.
See on su elu kõige targem otsus.
Palvetan selle pärast.
Isa, oleme südamest tänulikud, et teed asjad lihtsaks.
Meie teeme keeruliseks.
Ütleme, et armastame Sind, kuigi alati nii ei tundu.
Ütleme teistele, et usaldame Sind, kuigi meie usk kõigub.
Palun, et Püha Vaim avaks meie hinge ja südame mõistmaks,
et meie mõtted peaksid esmalt liikuma Sinu suunas.
Iga vajaduse puhul.
Palume seda Jeesuse nimel. Aamen.
Kui saade on olnud sulle õnnistuseks,
külasta meie kodulehte intouch.org.
"Ühenduses" juhib inimesi kõikjal maailmas Jumala tundmisse
ja ehitab üles kohalikku kogudust.
Saadet toetab In Touchi organisatsioon
ning see on saanud teoks Jumala armu, palvete ja annetuste toel.
Tõlge: Karin Reisko