TV7 Piiblikool
Iisrael - Jumala valik
Tere tulemast taas TV7 Piiblikooli ja Jumala Sõna
lõputute aarete keskele.
Täna algab Piiblikooli neljas üldteema - see on Iisrael ja kogudus.
Tänane teema on "Iisrael-Jumala valik" ja sellest räägib meile
Piiblikooli direktor Tapani Talikainen, kes on Järvenpää
koguduse ilmikõpetaja, Missio Järvenpää kandev jõud.
Palvetame koos enne loengu algust.
Armas Taevaisa, Püha Jumal, me palume Sinu õnnistusi tänaseks
õhtuks ja Tapani õpetusele, et Sina saaksid tema kaudu meile
rääkida. Palun õnnista ka Iisraeli ja palume rahu Jeruusalemmale.
Issand, anna meile silmad ja kõrvad, et me võime olla õiges suhtes nii
koguduse kui ka Iisraeliga, nii nagu on kirjutatud Piiblisse, Sinu Sõnasse.
Ole meie keskel õnnistamas, Issand.
Aamen. Tapani, palun!
Jumala rahu ja armu su ellu. On rõõm olla siin koos teiega ja
jätkata Piiblikooli ja Jumala Sõna uurimist.
Alustame Jumala Sõnast. Kui sul on Piibel kaasas, nagu tublil
Piiblikooli õpilasel peaks olema, siis ava see 5. Ms 7:6-
Sealt me leiame järgmised sõnad:
"Sest sa oled Issandale, oma Jumalale, pühitsetud rahvas; Issand,
su Jumal, on sind valinud olema temale omandrahvaks kõigist rahvaist,
kes maa peal on."
Siin on selge viide Iisraeli rahvale kui Jumala valikule.
Praeguses ajas elavad kristlased elavad väga huvitavas ajas.
Mõtlen, et on 2 suurt asja, mis jagavad kristlaskonda.
Suurim ja tähtsaim küsimus on see, kas usume Jumala Sõna nii, nagu
see on kirjutatud: muutumatu, Püha Vaimu poolt antud, julgustava ja
igavese Jumala Sõnana?
Teine tähtis küsimus, mis meid jagab, on suhtumine Iisraeli.
Kas Piibli antud ilmutus Jumala valikust koos sellega liituva
kutsumusega ja õnnistustega endiselt tõsi?
On veel öeldud, et maailmas on kolm tahku, mis on pannud paljud
kannatama ja ikka veel panevad.
Üks tahk on juudi rahvas.
Teine Jeesus Kristus- Issand ise.
Kolmas - Tema kogudus.
Kui vaatame kiriku ajalugu ja ka laiemat ajalugu, siis me ei leia
ühtegi teist rahvast, kes oleks nii palju kannatanud kui juudid.
See on kujuteldamatu. Jumalaga sõlmitud leping. Vabatahtlikult
lubasid järgida Issandat, aga olukorrad...- nad eksisid, loobusid
Issandast ja Tema tõest ning jõudsid hajutamisele ja kannatasid palju.
Me kõik mäletame Hitleri suurt juudi tagakiusu, kus püüti terve
rahvas hävitada. Neid organiseeris hingevaenlane.
Varsti nende kohutavate kannatuste järel pääsenud rahvahulgad võtsid
vastu otsuse, et tuleb luua Iisraeli riik. See loodi 1948. aastal.
Ja ikkagi ei saa see rahvas olla rahus, ei saa teenida Jumalat ega
teha tööd, vaid viha jätkub kogu aeg.
Kõige hullem on see, et ka kristlaskond, kes nimetavad ennast
usklikeks, isikud ja rahvad, on kiusanud ja veel kiusavad Jumala
valitud rahvast.
On suur Jumala ime, et niiviisi kiusatuna ja laialiaetuna on juudi
rahvas siiski säilitanud identiteedi. Nad on üks rahvas.
Nagu me praegu teame, et eksiili ajad on möödas, juudi rahvas
naaseb esiisade maale, ehitavad seda üles ja see õitseb.
See on käsitlematu ime.
Võime mõelda, et Jumal, kes on ajaloo kirjutaja, on Piibli
kirjutanud eesmärgil, et ajalugu on juba ette antud, mille abil
Ta juhatab maailma rahvaid. See saab tõeks, ehk Piibli prohveteeringud
Vanas Testamendis saavad tõeks tänapäeval.
Meil, uue lepingu koguduse liikmetel, tõuseb üles muid suuri
küsimusi seoses Iisraeli rahvaga.
Kui nad hülgasid Messia, kes oli Issand nende keskel, saadetud
vastavalt prohvetite kuulutusele, siis mis nendega juhtub, kui see
evangeelium, mis Piibli kohaselt esmalt neile kuulutati, ei saanud
aset nende keskel?
Kui mõtleme lõpuaegadest, milles me elame, siis me küsime, mis on
juudi rahva ülesanne või koht lõpuaegadel nii kutsutud rahvana
kui ka koos kogudusega? Neid asju uurimegi Piibli valguses.
Olen ise Piiblit uurinud 20-30 aastat ja jõudnud järeldusele,
et kui juudi rahvale ei oleks antud Piiblis seda kohta, mis talle kuulub,
siis kogu Piibli sõnumi mõistmine muutub väga raskeks või kohati
täiesti võimatuks. Ehk võib mõelda, et vaid lastes juudi rahval olla
selles plaanis, mida Jumal neile tahtis anda, siis Piibli sõnum
avaneb meile, muidu mitte.
Me mäletame varasematest õpetus- kordadest, et ristiusk erineb
kõigist teistest maailma usunditest selle poolest, et see on ilmutus-
religioon. Jumal ise ilmutab ennast ja oma tahet meile.
On huvitav, et Jumal valis kanaliks rahva, kelle kaudu saab avalikuks
Tema tahe ja Ta valis selleks Iisraeli.
Jumal oleks saanud suvalise rahva, Iisraeli polnud mingil moel patuta
ega kuidagi parem, vaid Jumal valis Iisraeli ja teame, et see põhineb
armu valikul. Jumal valis sinu ja minu armust, mitte meie teenetest.
Ja nii on Jumala valik ka antud juhul armu valik.
Jumal on mulle mõnikord rääkinud: "Uuri, poeg, juuri ja seda, millest
kõik lähtub". Sellest tuleb mõte, et meie usu juured on juutluses.
Nn "usuisad" Aabraham, Iisak ja Jaakob on juudid, ka prohvetid
ja apostlid, evangelistid, Kristus ise liha poolest. Meil on ühisosa
algupärase Jumala valiku, juudi rahvaga. See valik pole kadunud
või mahakantud, vaid Ta on selle kaudu viinud oma plaanid ellu.
Kui Piibel annab Jumalale nime, Mooses küsis Jumalalt: "Kes mind
on läkitanud?", siis vastuseks oli "Mina Olen".
Ka Jeesus ütles mitmel korral "Mina olen elu leib, mina olen
maailma valgus, mina olen üles- tõusmine ja elu". Ta ilmutas, et
Ta on just see Jumal, kes juba alguses ilmutati Moosesele.
Aga siis Jumal ütleb, et "Mina olen Aabrahami, Iisaki ja Jaakobi Jumal,
minu nimi on see". See näitab sügavat lepingu truudust, Jumal
ei häbene enese poolt seda lepingut.
Uuest Testamendist me leiame sõnad: "kui me oleme uskmatud, jääb tema
ometi ustavaks, sest ta ei saa ennast salata."
Jumala peale saab loota lõpuni, ka nende tõotuste osas, mida
Ta ütleb Piiblis Iisraeli kohta.
Mis on see Iisrael? Mida see nimi tähendab?
Piiblist leiame 1Ms 32:29, kus patriarhaat Jaakob võitleb Jumalaga.
Jumal annab talle uue nime:
"Su nimi ärgu olgu enam Jaakob, vaid olgu Iisrael, sest sa oled
võidelnud Jumala ja inimestega ja oled võitnud!"
Nimi Iisrael saab alguse ühe esiisa kaudu.
Kui uurime edasi Vana Testamenti, siis taipame, et Piibel kasutab
Iisraeli nime laiemalt, kasutatakse mõisteid "Iisraeli lapsed",
"Iisraeli pojad", "Iisraeli sugukond", mis liidab Iisraeli / Jaakobi
12 poja kaudu sündinud rahvaid.
Neile rahvaile on omane, et nad on liidetud veresideme kaudu,
nad on Jaakobi poegade järglased, aga nende peamiseks ja tähtsaimaks
ühisosaks on esiisade Jumal ja usk.
Jumal lubab Sõnas juba Aabrahamile, hiljem Iisakile ja Jaakobile,
Kaanani maa, et nad saavad selle enda maaks Jumalalt.
Kui meenutame pattulangemist, siis patu tulemuseks oli see, et kogu
maa läks hingevaenlase valitsuse alla, me jäime pattulangemise
tagajärjel kui saastatud maa koda- kondseteks, aga Jumal eraldas
enesele sellest maa ja linna. Piiblist mõistan, et see maa on
Iisrael ja linn on Jeruusalemm. Need on pühitsetud, mis tähendab
eraldumist. Eraldatud Jumalale Tema plaanide jaoks ja vahenditeks.
Mida me veel leiame Piiblist, mis on seotud Iisraeliga-nime või
rahva või juudi rahvaga?
Jumal tahtis leida enesele preester- konna, kes sooritaks preestri
ülesandeid Tema ees. Iisraeli rahvas sai Tema kutsumuse olla preesterkond.
2Ms 19:5-6 "Ja kui te nüüd tõesti kuulate minu häält ja peate minu
lepingut, siis te olete minu omand kõigi rahvaste hulgast, sest minu
päralt on kogu maailm. Te olete mulle preestrite kuningriigiks ja
pühaks rahvaks. Need on sõnad, mis sa pead Iisraeli lastele rääkima!"
Jumala tahe oli see, et Ta leiaks sellise rahva, kes kuuleks Tema
häält ja järgiks neid käske ja seadusi, mida Ta tahtis Maa peale
tuua. Ta tahtis rahvast, kes pühitseks ennast, eralduks Temale.
Oleksid Temale erilise ülesande jaoks kutsutud ja seatud rahvas.
Ta tahtis, et see oleks rahvas, kes võtaks vastu ilmutus-teabe. Kui
Jumal räägib Püha Vaimu kaudu, siis oleks see rahvas, kes kirjutab
selle üles, mäletaks, õpetaks ja vahendaks seda edasi.
Ta tahtis enesele rahvast, kes oleks valgus pagan-rahvastele,
tooksid Jumala valguse pimedasse maailma. Ta tahtis rahvast, kes
õpetaks teisi rahvaid Jumala teele ja tõesse. See oli see suur kutsumus,
mida Jumal tahtis anda Iisraeli rahvale.
See preesterkonnana elamine ja tegutsemine preestrina Tema ees.
Oleme eelnevatel kordadel õppinud, et Jumal on lepingu-Jumal - Ta
sõlmib lepinguid ja püsib neis. Piibel ütleb, et "Jumal ei kahetse
ju oma armuande ega kutsumist." Ka siin on näha Jumala muutumatu
olemus. Meilegi on see tähtis. Kui oleme armust saanud Temaga suhtesse,
siis teame, et Tema poolt see armu- leping meiega püsib kindlana.
3MS 20:26-"Olge siis mulle pühad, sest mina, Issand, olen püha! Ma olen
teid eraldanud teistest rahvastest, et te oleksite minu päralt."
Püsime lepingus ja sellega liituvates õnnistustes.
Kui vaatame Uut Testamenti, kirjas roomlastele ptk 9-11 võime lugeda
apostli Pauluse kaudu, kuidas Püha Vaim talle kirgastab juudi rahva
seisuse ja olukorra. Ta hoolis sügavalt oma rahvast, et kuidas
nendega läheb, kui nad ei võta Messiat Jeesust vastu. Ta oli väga
kurb, ta ütles: "ma sooviksin pigem ise olla neetud ja Kristusest
lahutatud", et ta võiks võita oma vendasid, kes elavad pimeduses
ega näe seda valgust, mis Kristuse kaudu kirkana on nende keskel.
Paulus loetleb kirjas roomlastele kõik need lubadused, kogu selle
seisuse, mis on endiselt juudi rahval Jumala ees. Seal on 8 tõotust,
mis on endiselt jõus. Need on lapseõigus, kirkus, lepingud,
seadustik, jumalateenistus, tõotused, esiisad ja Kristus ihu poolest.
Kõik on ennem neile lubatud ja antud. Jumala poolest on see
endiselt "Jaa ja aamen". Kristuses see on nii. Miskit pole muutunud.
Kuigi Iisrael elab praegu paadumuses väljaspool Jumala plaani
ega vii evangeeliumi maailma, ei tunne ise Messiat, siiski pole
neile Jumala poolt antud seisus ja kutsumus muutunud tühiseks.
Seda me peame kristlastena mõistma. Kui küsime, kuidas mina suhtun
Iisraeli ja juutidesse, kõigesse, mis seal juhtub? Kas ma palvetan
nende eest, et see paadumus võetaks ära nende pealt? Või olen ma nende
vihkaja, ei käi koos nendega. Lõpu- aegade suur küsimus on "Kas
kogudus käib koos Iisraeliga? Palvetab tema eest? Elab koos
temaga Jumalaga osaduses hoolimata sellest, et nad pole veel seal,
kus Jumal tahab, et nad oleksid?" See on samaväärne sellega, et
meil on oma lähedased/armsamad, kes veel ei tunne Kristust.
Me elame nendega koos, palvetame nende eest. Sama olukord.
Püha Vaim innustab palvetama, et Jumala tahe sünniks nii nagu on
kirjas Piiblis. Kord see juhtub.
Luther ütles, et meile on hea olla kaasatud Jumala plaanidesse,
mitte olla neist väljaspool.
Piibel kasutab puu-kujundeid.
Osadusest, vaimsest olukorrast. Jeesus räägib viigipuust, kui see
puhkeb lehte ja see viigipuu tähendab Iisraeli riiki.
Piibel räägib viinapuust, mis viitab ustavale plaanile. Veel räägitakse
õlipuust, mis on Pühas Vaimus toimiv kokku liidetud riik.
Vaatame, milline on Iisraeli praegune olukord.
Mida näitab ajakell? Viigipuu on paigal - see on suur ime.
See on suur hoomamatu ime, aga see on paigal ja Jumala rahvas
voolab sinna vähehaaval. Me saame seda näha oma silmadega.
Me näeme viinapuu ustavat kava, mis on praegusel ajal kitsas
olukorras. Need, kes tunnevad Iisraeli, teavad.
Aga seal on ka õlipuu, mis ootab puhkemist.
Vaimuga täidetud Iisraeli visioon on Piiblis. Prohvet Hesekiel räägib
surnud luudest. Jumal kutsub surnud luud elama ja täidab Püha Vaimuga.
See on lubadus Iisraeli rahvale.
Me teame Jumala tähtsat saladust, mis on esitatud kirjas roomlastele
peatükkides 9-11. Jumal lubas Iisraeli paadumust ja kate tuli
neile silmadele, et nad ei näinud Jumala kirkust, mis oli ilmunud
nende keskele, siis see tuli meile, paganatele õnnistuseks, päästeks.
Me oleme võlgu paradoksaalsel moel Iisraeli rahvale. Kui nad ei võtnud
Messiat vastu, siis saime meie need õnnistused endale.
Meid, paganaid -metsõlipuu oksi- poogiti väärisõlipuu külge. Me
saame samast mahlakast juurest, Issand Jeesusest Kristusest,
Jumalast endast, kui imeda seda, mida me kogeme.
Jumal poogib uskmatu Iisraeli tagasi õlipuu külge. Millal see juhtub?
Piibli sõnul juhtub see siis, kui paganate täiskogus on sees.
Jumala kellad käivad omas ajas. Jumal teab, mis ajas elatakse,
millal on paganate kogudus selles suuruses, kui Jumal näeb selle
olevat maksimumi ja siis juhtub midagi Jumala kellas.
Kui loeme Piiblit, siis me tajume ja mõistame, et Jaakobi suure
ahistuse keskel, kui Iisraeli rahval pole muud lootust, kui hüüda appi
Messiat. Selles ahistuses kirgastub neile, et ristile löödud Jeesus
Kristus, kelle nad hülgasid, ongi see prohvetite poolt lubatud
Messias - nende Issand ja Kuningas. Nad hüüavad Teda appi. Paulus
ütleb kirjas roomlastele imelise asja. Kui Iisraeli rahvas pääseb
sellest pimeduse olukorrast, siis süttib suur pühendumus.
Nad on olnud ajaloo käigus pühendunud, aga mitte õige evangeeliumi järele.
Selles juhtub see koguduse ja Iisraeli leidmine ja kokkutulek
Pühas Vaimus. See on väga huvitav tuleviku pilt.
Jumal pole hüljanud rahvast, mind ega sind, vaid Ta püsib lepingus.
Miks toon nii palju esile Jumala ustavust? Meil lääneriikides on
olnud pikk ajalugu kirikus nn eduteoloogial. See vallutab
juba mitmeid lääne kogudusi. Juba kristlasest USA president
Billy Carter tõdes oma kõnes, et Iisrael tuleb hävitada maailma
kaardilt, siis tuleb rahu.
Rahu ei tule enne, kui rahuandja Jeesus Kristus tuleb siia maa peale
ja asutab rahu kuningriigi. Mingil muul moel ei tule rahu.
Hüvitus-teoloogid mõtlevad nii, et on olemas nn vaimne Iisrael -meie-
ja see tähendab, et maisele Iisraelile antud tõotused ja
õnnistused on edasi antud vaimsele Iisraelile. Aga minu arvates Piibel
niiviisi ei õpeta, vaid on olemas Jumala plaan, mida Ta omal ajal
tuleb täide viima ja on olemas paganatele antud arm ja õnnistus,
milles me saame elada.
Ehk nähkem asju Pühas Vaimus, nii, nagu Piibel õpetab.
Võime näha, et see võitlus, mis käib endiselt Lähis-Idas, on
loomult vaimne. See on vaimulik võitlus. Seal põrkuvad kokku
Jumala ja hingevaenlase plaanid.
Hingevaenlase strateegia on see, et kui pole seda rahvast, tema
õigel kohal. Jeesus ütles lahkudes Õlimäel, et Ta tuleb tagasi samasse
kohta. Kui pole rahvast ega kohta, kuhu Teda kutsuda, siis kuidas
Ta saab tulla. Aga Jumala Sõna ei tule tühjalt tagasi, rahvas on
paigas ja on tulemas hetk, kus nad palvetavad nii kui Jeesus ütles:
"et teie ei näe mind nüüdsest enam, kuni te ütlete: Õnnistatud olgu,
kes tuleb Issanda nimel!"
Nad peavad tunnistama Messiat ja kutsuma Teda - siis Ta tuleb.
Meie koguduse palve on "Issand, aita Iisraeli ja aita messiaanlikke
kogudusi kasvada. Las Sinu nägemus ja prohvetlik sõna juurduda, et
sealt tõuseks see palve." Seda me peame toetama nii palvega kui ka
materiaalselt. Me ei pea nõustuma kõige selle valega, mis seal juhtub.
Seal juhtub sedagi. Aga nähkem seda vaimset seisust, olukorda ja
kutsumust, mis on juudi rahval.
Me võime öelda, et Iisrael on ajakell. Küsime valvurilt, miline
öine aeg on? Sellest siis hilisemas õpetusosas. Teame Iisraelist, et
see on ajakell ja saame vaadata, mis juhtub, mis aeg on praegu.
Vaatame, mis juhtub Jumala valitud rahva keskel.
Nii mõistan Piiblist. Jeruusalemm paistab olevat väekivi kõigi
rahvaste keskel. Linnal on tavaliselt mingi majandusharu,
erinevad kaubaartiklid, logistika keskused - Jeruusalemmas pole
midagi sellist. Aga ikkagi on see keskne linn, kuna vaimsed jõud
näevad ja teavad, et Jeruusalemm staatust ja olukorda ning seepärast
käib võitlus. Just sellepärast.
See on keskne draama paik.
Rm 11:26 apostel Paulus prohveteerib väga selgelt, et tuleb päev, kui
kogu Iisrael pääseb. Algupärane kutse ja ülesanne, mille Jumal
andis Iisraelile, see hakkab juhtuma. 1000-aastase rahuriigi
alguses on Iisrael õpetab Issanda teed kõikidele rahvastele.
See, mis alguses pidi olema, see saab tõelisuseks.
Armsad sõbrad, on teada, et see, mida Jumal räägib Sõnas, mida
prohvetid on öelnud, see kõik saab tõeliseks ajaloos, ükski
väikseimgi osa ei kao. Meid ei pilluta iga õpetustuul, vaid me
oleme elava Jumala elava Sõna kaudu istutatud kallile kaljule,
mis ei hävi. Mäletagem Jumala Iisraeli ja palvetagem selle eest.
Nagu meile on õpetatud: "Sinu tahe sündigu." Aamen.
Tänaõhtune Piiblikooli teema "Iisrael-Jumala valik" on aktuaalne
tuline teema. Tapani Talikaineni õpetus on siin kohvikus vestluse
aluseks, minuga on Pirjo Rekonius ja Tellervo Vallasvuo.
Tere tulemast vestlema. -Tänan.
Tapani tõi esile kaks asja, mis lõhestavad kristlaskonda ja ka
kogudust siseselt: "Kas Piibel on Jumala Sõna?" ja "Kuidas me
suhtume Iisraeli?". Kas te olete sattunud sellistesse vestlustesse?
Jah. Üha rohkem ja rohkem. 5 aasta jooksul on see saanud kultuuri
vestlusteemaks meedias, televisioonis. Ka suhe Iisraeli.
Miks see nii on, mida arvad, Pirjo?
Moraalipuudus, miski pole enam püha.
Inimesed julgevad arvata, et Piibelgi on vaid üks muinasjutu raamat.
Tapani loengus tuli esile ka, et kogu ristiusul on juudi juured.
Kas seegi on midagi, mille suhtes pole varem protesti avaldatud?
Kas on meie kirikuajaloo õpetuses midagi puudu või mis see on, et
ei tooda esile seda, mida on saadud teada Issandalt. Jeesus on juut.
Esiisad on juudid-Aabraham, Jaakob, Iisak - kõik.
Nagu Tapani ütles, kogu meie ristiusul on juudi juured.
Sealt tulid Kristuse usk. - Tugevad juudi juured.
Tihti me kuuleme Jumalast selliseid nimesid kui Looja, Kõikvõimas,
Kõrgeim - head sõnad, aga Tapani ütles nime "Aabrahami, Iisaki ja
Jaakobi Jumal", kelleks Ta kutsus end. Kas peaksime meelt parandama?
Jah, tihti on nii. -Sõna "eduteoloogia" tuli
õpetuses välja. Miks see eduteoloogia levib?
Ise põrkasin sellega kokku mitu aastat tagasi. Mõtlesin, et kuidas
on see võimalik, et kristlased peavad ennast kõige tähtsamaks ja juudid
ei ole seda? Selline mõte tuli.
Hea tähelepanek. Olen viimasel ajal mõelnud, et paljud lääne kirikute
probleemid saavad algus uhkusest.
Mõtted, et meil on kõik targad, meil on suured kirikud, meil on
rekordarv töötegijad, kirikuehitajad jms. nagu ei kuskil mujal maailmas.
Oleme nii head, pädevad. Juudid on kuskil seal ... Jumal Piibli kohaselt
ei armasta uhkust. -Just nii.
Kui me langeme vaimsesse ülbusesse, siis see lõpeb halvasti.
Kuidas sa, Pirjo, suhtud Iisraeli? Kas Iisrael on su palveteema,
palvetad Jeruusalemma rahu eest?
Jumal peab kinni Iisraelile antud lubadustest. "Sündigu sinu tahe."
Ma vaatan televisioonist Iisraeli uudiseid, mulle on Iisrael väga
tähtis. Tunnen sümpaatiat, kuna olen sündinud 1950 a. ja Iisrael
asutati 1948 a. Üpris üheaegsed oleme.
TV7 saade Iisraeli uudistesaade tõusis kiiresti meie kanalil
populaarsuse tippu, kuigi meil on paljud erinevaid saateid.
Meie riik ja kõik on nagu hüljanud Iisraeli. Mäletan, kuidas meie isad
ja vanaisad on aina õnnistanud Iisraeli. Põlvepikkusena kirikus
olles mu süda elas kaasa Iisraeli rahva õnnistamisele. Nüüd u. 10
aastat tagasi avastasin, et luteri kirikus ei õnnistata enam Iisraeli.
See on väga kurb.
Seda hoolimata sellest, et on öeldud: "Kes õnnistavad Iisraeli, neid
õnnistab Jumal". -Jah. Kas oleme õnnistusi kaotamas?
Usun, et see koht Jumala Sõnas on tõsi ja me peame meelt parandama
nii rahvana kui ka üksikisikuna.
Rahva eludes ja kiriku viimaste aegade vestlustes on märke sellest,
et seda õnnistust otsitakse.
Jah, ma usun, et kui me rahvana otsime seda õnnistust, mida me
vajame ja mis on Jumalal varuks meile, siis see on kaasatud
küsimusse:"Kuidas me suhtume Jumala Sõnasse ja Tema valikusse?"
Rääkides Iisraelist, Jumala valikust, olen mõelnud, et Lähis-Idas käib
võitlus selle eest, kes on Jumal?
Jah. Sügavamal on küsimus selles.
Kas see on Iisraeli Jumal või Allah.
Kui Jumal on midagi öelnud, siis kas Ta ikka mõtles seda nii?
Ja kas Ta oskab öelda, mida mõtles.
Alguses rääkisid, et oleme selliste küsimuste ees-
millest me loobuma ning millest hoiame kinni?
Kuidas sa, Tapani, võtaksid kokku tänaõhtuse teema,
kuigi olid ise õpetajaks?
Mõtlen, et meil tuleb võtta kogu Jumala Sõna, nii Vanas Testamendis
kui ka Uues Testamendis oleva ning elama sellega kooskõlas ja juhinduma
sellest. Kui tõime esile Iisraeli, siis meil on meeleparanduse koht
ja kooskõlastamise koht ka selles. Küsimus on valikus. Kas valime
vastavalt Jumala Sõnale, või laseme muudel jõududel meid mõjutada.
Pirjo ja Tellervo, küsin veel, mis on see teade Iisraeli kohta, mida
te tahate edasi anda vaatajale?
Ütlen vaid, et käige Iisraelis, see on maa, et kui seal käid,
siis see haarab sind. Jeruusalemmas
on kummaline, et kuigi seal on palju autosid ja müra, siiski
on seal selline rahu, mida pole kuskil mujal. See müra ei aja seda
rahu ära. Tel Avivis on teine vaimsus kui Jeruusalemmas.
Nii see on. Aga Pirjo?
Pirjo pääseb ühel päeval Iisraeli. Tahan seda.
Juudid ütlevad: "järgmisel aastal Jeruusalemmas".
Tänan Pirjo ja Tellervo.
Tapani, teema käsitlus jätkub pikemalt kui ühel õhtul.
Mida me järgmine kord kuuleme?
Järgmisena jätkame teemaga
"Iisraeli ja kogudus - Jumala kaks eesmärki".
Piiblis käivad need kaks käsikäes.
Selles teemast õpetab meid Reijo Telaranta.
On rõõm, et saime taas koos olla ja arutleda Piiblist-Jumala Sõnast.
Jätkake vestlust nii kodus kui ka väikerühmades. Huvi korral ühine
veebis oleva rühmaga, mille aadress on ekraanil.
Loodame, et näeme sind järgmisel korral ja palvetame sinu ellu
Jumala juhatust ja kaitset ja õnnistusi.
Tõlge: Merle Sibola.