TV7 Piiblikool
Misjonitöö - hingede võitmine
On TV7 Piiblikooli aeg. Tere tulemast. Tänane õpetusteema on
"Misjonitöö - hingede võitmine".
Õpetajaks on Yrjö Niemi Hämeenlinnast.
Ta on tegutsenud Vaimu Uuendamise Kirikus keskse isikuna.
Ka on ta olnud 17 aastat Ingeri koguduse misjonärina Siberis.
Teda kutsutakse Siberi karuks.
Peale õpetust jätkame arutelu gruppides, seda juhib täna õhtul
pastor, koguduse juht Paul Raja-aho Järvenpää vabakogudusest.
Palume enne loengu algust Taevaisa õnnistusi täna õhtuks.
Isa, Jeesuse nimel oleme Sinu palge ees õppimas Jumal, Sinu Sõna.
Anna meile armu, et me võime kuulata seda õpetust, mida Sina tahad
täna rääkida. Anna meile avatud meel ja mõistus, mis kuuleb Sinu
häält ja võtab selle vastu. Isa, Jeesuse nimes me palume nii.
Yrjö, palun!
Head sõbrad, oleme Soomes kuulnud inimeste suurt kõnet Jumala,
kiriku ja Piibli vastu, rebimine on tihe.
Täna ütleb meile Kuningate Kuningas: "Minule on antud kõik meelevald
taevas ja maa peal. Minge siis, tehke jüngriteks kõik rahvad,
ristides neid Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimesse ja õpetades neid
pidama kõike, mida mina olen teil käskinud! Ja vaata, mina olen iga
päev teie juures ajastu lõpuni."
Enne taevasse minemist andis Jeesus misjonikäsu. Lk 24:47-48
"Ja tema nimel peab kuulutatama meeleparandust pattude
andeksandmiseks kõigi rahvaste seas, alates Jeruusalemmast. Teie olete
nende asjade tunnistajad." Ka Mk 16: "Ja Jeesus ütles neile: "Minge kõike
maailma, kuulutage evangeeliumi kogu loodule! Kes usub ja on ristitud, see
päästetakse, aga kes ei usu, mõistetakse hukka. Kuid uskujaid
saadavad sellised tunnustähed: minu nimel ajavad nad välja kurje vaime,
räägivad uusi keeli, tõstavad paljaste kätega üles mürkmadusid,
ning kui nad jooksid midagi surmavat, ei kahjustaks see neid; haiged,
kellele nad panevad käed peale, saavad terveks."
Paulus kirjutab Rm 10:13-15 "Sest igaüks, kes hüüab appi Issanda
nime, päästetakse. Kuidas nad siis saaksid appi hüüda teda, kellesse nad
ei ole uskunud? Aga kuidas nad saaksid uskuda sellesse, kellest nad ei ole
kuulnud? Kuidas nad saaksid kuulda ilma kuulutajata? Kuidas aga saadaks
kuulutada, kui ei olda läkitatud? Just nagu on kirjutatud: "Kui kaunid on
on nende jalad, kes kuulutavad head rõõmusõnumit."
Räägin ka kristlase võitlus- varustusest, mille annab Jumal.
Paulus ütleb Ef 6:19-20 "ja minugi eest, et mulle antaks
arukust, kui ma avan suu, julgelt teada anda evangeeliumi saladust,
mille käskjalana ma olengi ahelais, et ma selles julgust saades hakkaksin
rääkima nii, nagu ma pean."
Misjon kuulub kiriku olemusse. Tavalised kristlased on alati
palvetanud misjonäride eest. Esimestel aastasadadel kristlik evangeelium
levis üle kogu selle aja maailma. Näiteks Indias on veel Toomas-
kristlasi, kirikul on oma ajalugu ajast, mis Toomas läks Indiasse.
Andreas läks Armeeniasse. Neid saadeti erinevatesse suundadesse.
Nii on ristiusust saanud suur religioon. Ikkagi kaks kolmest
elab sellest veel väljaspool.
Võin öelda, et ateismil on väga lühike ajalugu inimeste eludes.
See ei kesta kaua, kuna eri usundid võtavad selle koha, et ei jääks
vaimselt tühja kohta. See täitub millegagi, millel on religiooni
tunnused. Seal, kus Kristust ei tunta, on tänapäeval suur vaesus.
Meil kristlastena pole valiku- võimalust, peame kas minema või
saatma. Vaid oma usku ülesehitav, enesele vaatav kirik on surnud.
Peamine pole töötegijate saatmine välismaale, vaid kõik peavad olema
kaasas Jumala misjonipõllul. Ühelt misjonärilt küsiti tema kutsumusest
ja ta vastas: "Vajasin kindlat kutset jääda kodumaale. Kui seda
ei saa, siis lähen."
Räägin loo kahest mehest, kes käisid rannas ja mõõnavesi tõi kaldale
palju meritähti, kes võisid surra enne järgmist veetõusu. Üks mees
võttis meritähe ja kandis selle vette, kus see sai elada.
Ja nii teise ja kolmandaga. Teine mees ütles: "Pole hullu, neid on
ju miljoneid. Sa ei jõua kõiki aidata". Esimene mees vastas:
"Aga see üks pääseb" ja ta viis järgmise meritähe vette.
Jumala riigis on üks inimene tähtis.
Kui Kristus kohtub ja lähetab ühe inimese, kes võib rääkida teisele
evangeeliumi, keegi ei tea, milline õnnistusahel sellest lähtub.
Olen oma elus näinud mitut sellist ahelat ja on huvitav, kuna me ei
tea alati või mõnikord saame teada, kuidas see on alguse saanud.
Sellest tuleb ka rõõm.
Misjon ja ärkamine kuuluvad kokku. Kui Jumal annab ärkamisaegu, siis
ka misjonitöö suureneb. Misjon elab ärkamisest ja ärkamine
põhjustab misjoni, kuna me tahame viia seda sõnumit kõikjale maailma.
Tahame anda elu selle riigi heaks.
Esimene Soome misjonär oli Mattias Nyberg. Ta läks 1800.a. alguses
hernhuutlaste misjonärina Saksamaa kaudu Surinamisse.
Rääkisid rahu ja hernhuutlased ajasid asja. Ta läks Lõuna-
Ameerikasse, kus ta üsna pea suri haigusesse.
Pietism ja hernhuutlus olid koos seotud esimesed suuri ärkamislainega
peale usupuhastust. Nimelt nemad põhjustasid suured ärkamislained
Euroopa luteri kirikutes, mille tulemusel saadeti välja 300 misjonäri.
Soome luteri kiriku ärkamisliikumised on alati kandnud pietismi pärandit.
Näiteks palvemeelsus, mille juhtfiguuriks liikumises on Abraham Achrenius.
Ta tuli elavasse usku Kartano ärkamises, milles olid ka Siberis,
Tobolskis vangis olnuid karoliini ohvitsere.
Kui Soome-Rootsi hävis, venelane Peeter Suur võitis lahingu 1701.
Karl XII ohvitserid jõudsid sõja- vangi Tobolskisse, neid kutsuti
karoliinideks. Seal olid nad mitukümmend aastat. Sinna saabus
äratusliikumine Saksamaalt. Kui ohvitserid naasesid Soome, siis
algas äratus Kartanos. Kui inimesed kogunesid, siis nad rikkusid seadust.
Abraham Achrenius oli ka seal.
Me oleme nagu võlgu Siberile selle äratuse eest Soomes.
Kui ingerlane Martti Rautanen läks koos 9 kaaslasega Aafrikasse,
olid Soomes nälja-aastad. Ja ikkagi taheti anda Jumalale. Milline
mälestus meile, tänapäeva kristlastele. Rautaneni külvatud
seeme on kandnud suurt vilja praeguses Namiibias. Seal on nüüd
õitsev kirik, mille liikmeteks on iga neljas riigi rahvastikust.
Kui Aafrikas oli kristlasi aastal 1900 u. 10 miljonit, siis aastal 2007
oli neid 420 miljonit. Kristlaste osakaal on tõusnud 10% juurest
50% juurde, ehk see on rohkem kristlik maa kui Euroopa.
Hiinast aeti misjonärid välja 1940-ndate aastate lõpus, aga
ristiusu seeme jäi sinna. Tänapäeval on Hiina kristlaste arv 100 milj.
Tihti näib, et Jumal annab kasvu raskuste keskel.
Võime küsida, et kas on kellelgi õigus evangeeliumi kuulata 2 või
rohkem korda, kui on inimesi, kes pole seda kunagi kuulnud.
Üks inimene küsis Jumalalt, miks Sina ei tee midagi maailma hädade
äraajamiseks. Jumal vastas: "Mõtlesin just seda sinult küsida."
Me oleme hea osa sees. 2,5 miljardit inimest pole kunagi evang. kuulnud.
Me, soomlased, oleme seda tihti kuulnud. Põhjamaade usklikud ei
ole kunagi olnud nii rikkad, kui praegu. Ja millegipärast vabatahtlik
annetus misjonitööle väheneb Põhjamaades. Nälja-aastatel lähetatud
esimesed misjonärid ehitasid kirikuid.
Selles maailmas on inimeste vahel suured sissetuleku vahed ja
ebaõiged mugavused. 20% maailma inimestest kasutavad 80% kõikidest
loodusvarudest. Me oleme heas osas. Samal ajal on selge, et
jõukus ei too õnnelikkust ja vaesus ei tähenda ilmtingimata, et inimesed
on õnnetud. Lihtsates oludes inimene võib olla rohkem rahul, kui kõiki
hüvesid kasutatav inimene. Mul on Siberis häid näiteid, kuidas olla
vaesena õnnelik. Suur vaesus toob kaasa probleeme nagu kuritegevus,
aids-40 miljonit on HIV-viirusega nakatunud, muud haigused, koolis
käimise võimaluse puudumine, joogi- vee vähesus. Nõrgad lähtekohad
inimväärseks eluks. Vaesus on ka see, et ei tunta evangeeliumi.
Seepärast algab misjon koduuksest. Soome on tulnud inimesi mujalt,
kes pole kuulnud evangeeliumi.
Kõikidel inimestel on õigus mõõdukale toimetulekule ja piisavatele
elamistingimustele. Misjoni üks ulatus on võrdsus: kellel on
palju, see jagab sellele, kellel on puudus. Paulus ütleb 2Kr 8:13-14
"Sest ei tohi olla nii, et mis teistele on kergenduseks, ahistaks teid,
vaid võrdsuse saamiseks olgu teie jõukus praegu nende puudusele toeks,
et ka nende jõukus kunagi saaks toeks teie puudusele, nii et tekiks võrdsus"
Võrdsus pole siiski misjoni põhi- olemus. Ka kõrge elatustasemega
maad on väljakutsed misjonitööl. Ka Soomes on olnud arutelud, et
kuidas teha Jaapanis misjonitööd, kuna see on kõrge elatustasemega.
Aga ka seal vajatakse Jumala tundmist.
Kõikjal, kus Jumala armastus ja Kristuse lepitustöö on jõudnud,
seal vajatakse evangeeliumi muutmisväge selle tõenduseks.
Misjon on Jumala riigi toomine sinna, kus seda ei tunta.
Kui Soome misjonärid 1900-ndate alguses läksid Hiina sisemaale,
kus polnud kunagi kuulutatud evangeeliumi, siis kristlaseks
pöördunud inimesed küsisid neilt: "Kui kaua teie maal on tuntud seda
head sõnumit?". Nad vastasid: "Mitusada aastat". Siis hiinlased
ütlesid: "Miks te ei tulnud varem? Isa ja tema isa on juba surnud
seda tundmata." Tansaania savannis elava rahva seas oli 2000. aasta
alguses suur äratus. 10 aastaga on luteri kirikuga liitunud 15 000
inimest. Tülisid ei lahendata mitte relvadega, vaid arutelu abil.
Haigete eest palvetamine, paljud paranenud. Kui kohalikud evangelistid
läksid otsima uusi jutlustamise kohti, siis sõna oli juba levinud
nende eel. Vägev sõna levib kiiresti. Mõned evangelistid kuulevad
sama küsimust: "Miks te ei tulnud varem? Me vajasime seda varem.
Meie isad on surnud tundmata seda aaret."
Mida me võime teha? On meil aeg viia Jumala riiki edasi sel viisil?
Paulus ütleb 2Kr 5:14 "Sest Kristuse armastus sunnib meid,..."
Veel mõningaid fakte Soome misjoni- tööst. Soome misjonitöö toimub
30 riigis viiel mandril. 2009. aastal oli 335 töötegijat, neist 149 oli
misjonitööl välismaistes kirikutes. Lähetatud on 1870 misjonäri,
üle 1500 Aafrikasse, Aasiasse, Lähis-Itta, Euroopasse ja Ladina-
Ameerikasse. Ameteid on kasutusel üle 70 ja kasutatud üle 30 keele.
Sinna värvikasse seltskonda otsitakse uusi töötegijaid.
Aafrikas tehakse koostööd kohalike luteri kirikutega ja muude
välismaiste misjoniorganisatsioonidega.
Osaletakse kuulutustöös, muudes koguduse tööharudes: koolitus,
tervishoid, administreerimine, erinevad projektid.
Aasias tehakse tööd suurte maailma religioonide keskel.
Näiteks Pakistanis islam, Nepaalis hinduism, Taimaal budism, Hiinas
taoism ja konfutsianism. Siis suur- linnad Bangkok, Taiwan, Hong-Kong.
See on misjonitöö suurim rahvuslik organisatsioon,
mis suunab ka riiklike fondide raha arengumaadesse.
Muudest kirikutest Fida International on loodud 1927, nelipühi koguduste
misjoni-organisatsioon. Hetkel on neil 350 töötegijat 60 riigis.
Neil on ka lühiajalised projektid.
Nad töötavad ka maades, kus pole tugevaid kristlikke kogudusi.
Soome välisminister teeb tööd nende abiprojektide õnnestumise nimel.
Vajatakse erinevaid ameteid ja kõigis neis on kristlik teenimine
on tõendus ja kuulutus käib sinna juurde, kui on võimalus. Vabakirik
on üle saja aasta tegutsenud ja neil algas Nepaali, Tiibeti misjon.
Mõned mõtted misjoni printsiipidest.
Misjon on kiriku põhiolemus. See on Jumala armastuse jagamine
sõna ja teo kaudu lähedale ja kaugele.
Misjonitöös kristlased ja kogudused kinnitavad kiriku tööd üle
hariduse ja kultuuri piiride.
See on meie ülesanne.
Me püüame toime tulla erinevate piirangutega.
Oma usu harjutamine ja sellest rääkimine on inimese õigus.
Evangeelium on aare, mida rääkida kõikidele inimestele.
Kirik on identiteedi kaotamise ohus, kui ülistusteenistus ei toimi
kiriku misjonitööga tasakaalustatul viisil. Diakoonial on osa misjonitöös.
Misjonitöö ehitab üles rahulepitust.
Evangeelium on see ravim, mida maailma vajab.
Misjonitöö tugevdab paljude ühiskondade keelelisi ja kultuurilisi identiteete
ning aidanud neil majanduse surves toime tulla.
Tihti on Aafrika maades misjonitöö tulemusena sündinud koolid,
tervishoiu asutused, mis on riiki tugevdanud. Mõnes kohas on loodud
ka kirjakeel Piibli tõlkimise käigus. Toimuvad sellised suured asjad.
Me teame, et kõikjale ehitatakse mugavusi. Evangeelium põhjustab
inimestele muudatusi, samuti meile. Misjonitöö on dialoog: vastastikune
mõju, meil tuleb teineteist kuulata.
See tõuseb oma usu väärtustamisest, mille juurde kuulub loomulikult
teistele usust rääkimine.
Kristlased koos annavad tõestuse Issandast.
Misjonitöö on aina piiride ületamine koos Kristusega.
Ajaloos on nii, et koolid võivad sulguda ja taas avaneda, selles
on pidev muutus. Me kunagi ei tea, mida võib juhtuda. Nagu me näeme
praegusel ajal. Misjon ületab kultuuri piirid. Idas ja lõunas
elatakse teisiti kui läänemaades.
Misjonitöö suundub põhjast lõunasse. Põhjamaades kirikuliikmete arvud
vähenevad, mujal tõusevad. Kolmanda maailma maades on rohkem kristlasi
kui läänemaades. Lõuna ja ida kirikud saadavad rohkem misjonäre
kui vana kristlaskonna esindajad. Nende roll on praegu muutumas.
Misjonitöö on täielik kontakt inimesega, terviklik.
Terve kogudus peab evangeeliumi viima kogu maailmale.
Aitame inimesi ilma tagamõtteta.
Julgelt kuulutagem ja kaitsegem usku vaenlaste keskel.
Sellisena anname edasi usku, lootust ja armastust.
Nii on misjonitöö kui koguduse peaeesmärk ja põhitegevus.
Kristus on lubanud olla meiega koos iga päev maailma lõpuni.
Vaatame siin mõningaid pilte, mis on Siberist. Esmalt näete altarit,
kus on villased sokid. See altar on Venemaa suurimal vangla-alal,
naistevanglas, mis on juba 73 aastat töötanud.
Seal on 7500 meest ja 1000 naist. Mehed töötavad metsas.
Siin on kogu päev Jumala teenimine, millega liituvad õpetused, palved,
ristimised, armuauad. Siin on sokid altaril. See pilt on esimesena,
kuna nii väikese asjaga nagu sokk muudetakse maailma, kuna see räägib
sellest, et keegi hoolib sinust. Kui sa oled 40C pakases sokid
jalas, mille tegijad on kududes palvetanud, siis see mõjutab.
See puudutab: keegi hoolib. See on koguduse põhiiidee: keegi hoolib.
Jumal hoolib, armastab.
Näiteks siin on uue linna koguduse kootud sukad.
2 aastaga on meile saadetud 550 paari.
Siin näete neid naisi.
Suurem osa neist pole suured kurjategijad, vaid on näljas olles
varastanud toitu, müünud veidi narkootikume või kaitsnud narko-
uimas meest ja on selle eest saadetud selgituskursustele, mis
on eriti kõva kool.
Nii võib juhtuda, et praost jõuab elu kõrgkooli, siin sain ühe
vangla hullematele kurjategijatele pidada 2-tunnise Piiblitunni.
Üks neist meestest, teine paremalt, on suure maffia pealik.
Ta parandas meelt. Ta rääkis kõigest, mida oli teinud.
Kui Jumal võtab kinni, siis pole tähtsust, kui paljud seda kuulevad.
Kuuluta julgelt pattude andestusest ja aita inimene Jumala riiki.
Siin olen väikese rahva eveenide keskel, Siberis, Kamtšatkal.
Mees, kellel on beebi süles, on väikesest külast, kus on 3000
inimest. Seal pere teeb tööd. Teine vasakult on eveen.
Siin on ühest eveeni külast pilt.
Siin on ohvripaik, püha paik, kuhu tullakse, seotakse kangariba ja
palvetatakse. See on šamanismi... Ka me, soomlased, olime enne
šamanistid, aga evangeelium on meid vabastanud selle köidikust.
Siin on uus naisvangla, kus ollakse terve päeva. Neil naistel on suured
probleemid, paljudel on lapsed, kelle asukohta pole teada: kas
lastekodus, vanavanemate juures või halvimal juhul antud adopteerimisele.
Need õed on just ristitud, neil on ristimisküünlad käes. Nad on saanud
siseneda Kristuse riiki, välja pimeduse, saatana riigist.
Evangeelium teeb tööd. Nad ei ole enam Kristuse silmis kurjategijad,
vaid nad on saanud andeks. Nende silmist on näha evangeeliumi vägi,
nagu Paulus ütles, see on vägi. Siin on osa meestest, kes on
samas olukorras. Keskel on Deniss, kes on neenets, kes on pärit
Põhja-Krasnojarskist (Siberi polaaralalt,
Jäämere rannalt. Ta isa oli šamaan ja tädi käib peale, et ka temast
peab saama šamaan. Ta vend on kristlane ja ta isegi tahab saada
kristlaseks. Ta oli saanud paki, millest on tunda selle väge, kuna
ka šamanismis on vägi. Ta tahab selle kasti ära anda, kuna teda
võidakse tappa.
Kristus on suurem kui see šamanismi vägi.
See neenets Deniss esindab väikest rahvast, nagu väike eveeni tüdruk.
Neile pole Jumala Sõna tõlgitud.
Maailmas on u. 2000 väikest keelt, mis ootavad Piibli tõlkimist.
Meie töö on see, et igaüks võiks kuulda omas keeles
Jeesusest Kristusest. Ta ütles: "mina olen valinud teid ja olen
seadnud teid, et te läheksite ja kannaksite vilja ja te iganes Isalt
palute, seda ta annab teile minu nimel". Aamen.
Oleme TV7 kohvikus elava arutelu keskel. Yrjö Niemi rääkis teemal
"Misjonitöö - hingede võitmine".
Minuga on siin 2 sõpra: Seija Levelahti ja Petri Lehtonen.
Tere tulemast.
Esimene küsimus Seijale: mida see õpetus äratas sinus?
Seda, mida ma teadsin, et misjonitööd on vaja teha ja seda võib
teha lähiümbruses, kodus ja naabrite juures jne.
Kas oled seda teinud? -Jah, olen püüdnud teha, aga
mitte kõige paremini. Sain jälle aru, et Jeesus on seda nii mõelnud.
See oli sulle väljakutse. -Jah. - Aga Petri?
Kõne oli hea. Palju imelisi kohti.
Peamiselt jäi meelde, et me kõik võime osaleda. Kui me ise ei lähe,
siis me saame saata, toetada rahaliselt.
Ka mulle tuli meelde, et meil tuleb teha misjonitööd kodu ümbruses.
On huvitav, et soomlased lähetavad inimesed mujale maailma, aga ka
Soome saadetakse inimesi mujalt maailmast. Oleme kuulnud koguduses
inimesi Aafrikast ja Lõuna-Ameerikast.
Me võime olla ise osalised selles protsessis nende inimeste keskel,
keda kohtame nagu Seija ütles.
Esitan isikliku küsimuse, kuidas sa ise oled selle väljakutse vastu
võtnud enne tänast päeva?
Pean ütlema, et halvasti. Mõtlen, et ei kuulu nende inimeste hulka,
kes julgesti võtavad Jeesuse jutuks.
Olen püüdnud parandada seda.
Soovin seda teha turvalises keskkonnas.
Argipäevas püüan tähelepanu pöörata sellele, et kui ristiusk tuleb
jutuks, siis kuigi me ei saa sellest väeliselt kuulutada, siiski
saame rääkida austavalt.
Kui keegi esitab negatiivseid mõtteid, siis võime neid pöörata.
Mida uut said teada, Seija?
Ei midagi uut, aga tähtis on see, et asjad, mis on Piiblis, need
juhtuvad, misjonitööd tehakse. Selle tähtsus ja tähendus - oli
hea meelde tuletada.
Mulle andis uut lõpus olevad pildid Siberi vangidest. See oli mulle
kummaline, see Siberi töö. Aga sulle?
Olen varemgi kuulnud Yrjö Niemit.
Ta on alati nendest rääkinud, kuna see on tema töö. See polnud
mulle uus, aga ma ikka imetlen tema kõnet kuulates, kui
imeline on Jumal. Kõik on võimalik.
See on suur ime, mis seal tehakse.
Petri, mida uut sina said?
Siin oli palju uut.
Endale sain mõtte, et misjonitöö toetamine on tähtis töö.
Olen seda varemgi teinud, aga nüüd sain aru, et kõik saame rohkem teha.
Selle töö ulatus oli huvitav. Et erinevatel kirikutel on suure
ulatusega misjonitöö.
Oleme Euroopas ja kuulsime, et siin läheb halvasti. Meie kirikutes
liikmete hulk väheneb, mis mõtted tekkisid sellest?
See tugevdas mõtet, et kuna näiteks Aafrikas ja Hiinas lisanduvad
kristliku töö tegijad, kus inimestel on asju vähem. Seal saab Jeesuse
ja Jumala kuulamine tähtsaks ja lähedasemaks. Meil jällegi on kõike
palju. Me võime lõpetada mõtlemise sellest, mis on me pääste.
Petri, mida sa arvad?
See on suur väljakutse, mis meil kõigil on ees.
Kui mõtlen teistest riikidest nagu Yrjö tõi loengus esile, et
misjonäre saadetakse teise kohta, siis kirjakeel, koolitarbed ja
tervishoid - need antakse kingiks riigile ja kirjakeel kogu rahvale.
Need asjad aitavad inimesi tuua Sõna juurde. Me Euroopas elame
ülekülluses, ei ole vahendeid, mis samamoodi viivad inimesi Sõna poole.
Võib olla nii, et imed-tervenemised ei ole argipäevas, neist ei räägita.
Tundub, et inimesed ei käi usus.
Meiega liitus Tapani Talikainen. Tere tulemast. -Tänan.
Küsin sinult, mis oli Yrjö loengus sinule väljakutsuv?
"Minge, kuulutage, tehke" -et ei jää paigale, vaid julgelt tööle.
Uskudes, et Püha Vaim juhatab meid, kui me hakkame liikuma.
Kas oleme misjonitöö ja evangeeliumi kuulutamise, hingede võitmise jätnud
ametis olevate pastorite ja õpetajate pärusmaaks? Pole mõistetud
seda, et kõik Jeesusesse uskujad on nagu preestrid. Mis arvate?
Jah, usun, et nii on juhtunud, et see annab meile loa mitte midagi
teha, pastorid kannavad kõige eest hoolt. Tegelikult meist igaüks
peaks seda tegema. Kui meil luteri kirikus on riigi poolt ametisse
pandud vaimulikud, siis sellel võib olla jsut see põhjus.
Petri, kuulud vabakirikusse, kas sealgi preestrid kannavad hoolt?
Tahaksin vastata, et ei, aga usun, ei jah. Kindlasti on nii.
Tundub, et tavaliste inimeste elu on täidetud argipäeva asjadega.
Prioriteedid on valed. Peaksime rohkem tähelepanu pöörama
tähtsamatele asjadele.
Tapani, kuidas sa võtaksid kokku tänaõhtuse õpetuse?
Piibel õpetab meile: "ja valvake, et keegi ei jääks ilma Jumala armust,"
Jumala tahe on viia meid kõiki Jumala riigi sisse, uude elusse.
See toimub Sõna kaudu. Kui keegi ei lähe, kedagi ei saadeta, siis
Jumala riigi mõte ei täitu selles ajas.
Kuidagi tähtis on, et me kõik tegutseme saatjana või misjonärina
või mõlemaina, tehkem tööd.
Tänan vestlejaid Seija ja Petrit mõtete eest.
Tapani, mis meid ootab järgmine kord?
Me sukeldume armuandidesse, mida Jumal on lubanud kogudusele.
Teemaks on "Armuannid- üleloomulik teenimine".
Õpetajaks on pastor Petri Kauhanen Tuusulast.
Oli rõõm koos uurida Piiblit.
Loodame, et jätkad vestlust kodus või väikerühmas või veebis, mille
aadressil leiad ekraanilt.
Soovin su ellu Jumala õnnistusi ja Püha Vaimu juhatust.
Tõlge: Merle Sibola