TV7 Piiblikool
Taevariik - Jeesuse tähendamissõnade seletused.
TV7 Piiblikool jätkab. Tere tulemast reisima koos meiega Piibli juures.
Jeesus räägib evangeeliumites taevariigist tihti tähendamissõnades.
Tänane teema on:"Taevariik-Jeesuse tähendamissõnade tähendused".
Õpetusest räägib Juha Lehtonen, kes on varemgi meil õpetanud.
Juha on Järvenpää Nelipühakoguduse noortepastor.
Loengu järel jätkame aruteluga rühmades, mida juhib Reijo Telaranta.
Enne õpetust palume koos Jumala ligiolu ja õnnistusi tänaseks.
Isa, Jeesuse nimes me saame tulla armujärje ette, uurida Püha Vaimu
juhatusel Sinu Sõna. Tänan, et Sa igaühele avad selle kaudu elutee ja
osaduse Sinuga. Me saame juba selles elus elada Jumala riigi kodakondsena.
Anname õhtu Sinu õnnistavatesse kätesse, tänus Jeesuse nimes.
Juha, palun!
Elu ilma palveta on kui auto ilma mootorita.
Võrdpildid, tähendamissõnad ja metafoorid elavdavad õpetust või
mistahes jutte. Nendega jääb palju rohkem meelde kui juttu lugeda
ainult tõena.
Seepärast kasutas Jeesus - meie suurim õpetaja palju tähendamissõnu,
kui õpetas rahvast.
Tähendamissõnu leiame nii Matteuse, Markuse kui ka Luuka evangeeliumitest.
Neid kutsutakse sünoptilisteks evang. st. need on samas järjekorras
ja räägivad sulle samu asju.
Nendes evangeeliumites on kolmandik õpetusest tähendamissõnades.
Jeesus kasutas neid palju.
Kuuleme palju õpetusi tähendamis- sõnadest ja inimesed leiavad palju
huvitavaid seletusi neile. Vahel tundub, et sügavalt uurides ja
seletades algupärane tähendus kannatab.
Väidan täna, et tähendamissõnad toimivad sellisena ja võib olla ka
nii, et rikume tähendamissõna seda liialt seletades, käänates.
Mõelge, kui imeline tunne tekib inimestes, kes kuulevad, kuidas
karjane leiab eksinud lamba.
See on nii lihtne.
Teiselt poolt tajume Piiblit lugedes, et me ees on kuristik.
See tekib sellest, et tähendamissõnad räägiti mitu tuhat aastat tagasi.
Esmased kuulajad olid teises olukorras kui nüüd meie.
Tähendamissõnad on täis Jeesuse aegseid ameteid, teemasid ja
kõnekujundeid.
Jeesus eeldas seda, et selle aja inimesed tundsid Vana Testamenti,
ehk Moosest ja prohveteid, üsna hästi.
Ei aita seegi, et Jeesus rääkis tähendamissõnad aramea keeles.
Kirjutati kreeka keeles mitu aastat enne, kui me loeme neid omas keeles.
Aga ikkagi on nii, et Jumala Sõna
on tõene igal ajal ja igale rahvale. See on pädev, elav Sõna. Kuigi sa
ei tunne ajalugu või on see esimene kord lugeda tähendamissõnu, siiski
Püha Vaim avab sulle seda, mida sina vajad kuulda ja mõista.
Tähendamissõnu uuritakse palju ja tahan alguses pisut avada,
et millest on jutt, kui räägime tähendamissõnadest.
Tähendamissõna on lühike, kahemõõtmeline lugu, kus esmalt
räägitakse kellegi tavaline juhtum elust, mis seejärel samastatakse
asjaga, mis räägib Jumalast, taevariigist. Tähendamissõnu saab
jagada gruppideks: on tähendamis- sõnu riigist, mis algavad sõnadega:
"Taevariik on kui...".
On jüngritele suunatud tähendamis- sõnad, mis õpetavad, kuidas elada
Tema järgijana. Või vastuolu/riiu tähendamissõnad, mida Jeesus rääkis
kirjatundjate ja variseride vastu. Ta kasutas aruteludes mitmel
korral tähendamissõnu.
Evangeeliumites on 40-60 Jeesuse tähendamissõna. Võite ise üle
lugeda ja mõelda, millised jutud on tähendamissõnad. Kas nt. lugu, kus
Jeesus saadab sõna Heroodesele: "Minge ja ütelge sellele rebasele..".
Mõne meelest on see kõnekujund, teise meelest sõimamine, kolmas
ütleb selle olevat tähendamissõna. Siit siis selline ebamäärasus.
Tähendamissõnad on napid, öeldakse vaid vajalikud asjad.
Tähendamissõnades on argielu tõelisus, aga ka üllatavad pöörded, juhtumid,
milles kuulaja mõistab, et nii tegelikult ei juhtu tavaelus.
Tähendamissõnad sõltuvad kontekstist.
Kui loed tähendamissõna, siis loe, mis juhtus enne ja pärast seda.
Siis mõistad paremini, milles asi. Tähendamissõnadel on selge, üks
sõnum, raskuspunkt. Tavaliselt on see loo lõpus.
Võin öelda, et kõik Jeesuse tähen- damissõnad räägivad Jumala riigist.
Hoolimata sellest, et neid saab erinevalt jaotada ja kõik ei alga:
"Taevariik on kui...".
Lähtun faktist, et Jeesuse tähtsaim töö oli kuulutada Jumala riiki.
Iga tähendamissõna avab kuulajale midagi uut riigist, kust
Inimese Poeg tuli ja pärineb.
Mida see sõnum äratas kuulajates?
Mõiste "Jumala riik" ei olnud tuntud selle aja juudile.
See polnud mõiste Vanast Testamendist. Küll on Jumalat
esitatud Kuningana ja ajaloost teati, et millised oli Taavet ja
Saalomon ja kuidas nad olid hiilguse karmil viisil kaotanud.
Rahva hulgas kerkis ootus uuest "Taavet-kuningast", kuna elati
Rooma valitsuse all ja endisest hiilgusest oli vaid tuhm mälestus.
Olid teada Jeremija raamatu sõnad Jr 33:14-17 "Vaata, päevad tulevad,
ütleb Issand, mil ma teen tõeks hea sõna, mis ma olen rääkinud Iisraeli
soo ja Juuda soo kohta. Neil päevil ja sel ajal lasen ma tärgata
Taavetile õiguse võsu, ja tema teeb siis sellel maal õigust ja õiglust.
Neil päevil päästetakse Juuda, ja Jeruusalemm võib elada turvaliselt,
ja see on nimi, millega teda nimetatakse: Issand, meie õigus.
Sest nõnda ütleb Issand: Ei puudu Taavetil mees, kes istub Iisraeli
soo aujärjel." Aujärjel istub ju ainult kuningas, kes valitseb riiki.
Selles ootavas õhkkonnas Jeesus räägib kuningriigist, taeva riigist,
Jumala riigist. See uus värske sõnum äratas kuulajad, pani neid
huvi tundma selle vastu, mida mehel on öelda.
Nad uskusid, et Jumal on Kuningas. Nad ootasid riiki, mis tuleb ja
pühib mässajad minema ning rajab uue imelise kuningriigi.
Soomekeelne Piibel räägib riigist, inglis- ja hispaaniakeelne räägib
kuningriigist. Siis on lugejatel kergem mõista, et tegu on riigiga,
kus on üks valitseja.
Jeesus räägib sellest riigist tähendamisõnade abil. Sel viisil
Ta pehmendab rahva südameid. Ta paneb inimesi endid tõdema, mõistma,
et siin on tegu millegi muuga, kui eelmised prohvetid olid olnud.
Tasapisi rääkis Jeesus asju, kuna ootused on risti vastupidised
sellele, milline pidi olema uus riik.
Täna õhtuks olen valinud tähendamis- sõnad Matteuse evangeeliumist.
Aeganõudev töö oli valida 60 hulgast mõned, aga püüan siin
võtta ühe lähenemisviisi, millega võib tähendamissõnu käsitleda.
Vaatame neid ajaliselt kaarena, algusest lõpuni, Jeesuse viimaste
tähendamissõnadeni. Uurime neid vaatenurgast, nagu oleksime Jeesuse
aegsed kuulajad. Püüame nendega mingil viisil samastuda.
Uurime neid sellest vaatenurgast, et Jeesus õpetas kindlas korras
inimestele Jumala riigist, esmalt üldised asjad, siis sügavamale ja
sügavamale Jumala riigi tõdedesse.
Esimesena tähendamissõna kahest ehitajast. Mt 7:24-27 ütleb:
Igaüks nüüd, kes neid mu sõnu kuuleb ja nende järgi teeb, sarnaneb aruka
mehega, kes ehitas oma maja kaljule." Tähendamissõna jätkub ja on
mõnele meist tuttav.
See tähendamissõna on tänapäeva inimesele lihtne ja selge. Jeesus
asetas sellesse elemente, mis olid radikaalsed. Alguslauses Ta võtab
enesele autoriteedi. Oma sõnadele jumaliku autoriteedi. Vanast
Testamendist on see kalju tuttav. Seda võrreldi Jumala ja
Jumala autoriteediga. 5Ms 32:4- "Tema on kalju, tema töö on täiuslik,"
Nii Jeesus samastab ennast Jumalaga.
Ta ütles, et "Minu sõnad on samad, kui need, mida olete lugenud
prohvetitelt. Sama päevad, kui sõnad Moosese seaduse tahvlitel."
Kuigi tähendamissõnas ei paista, et küsimus on kuningriigist, aga teema
on sellega tugevalt seotud.
Jeesus ütles enne tähendamissõna: "Mitte igaüks, kes mulle ütleb:
"Issand, Issand!"-ei saa taevariiki; saab vaid see, kes teeb mu Isa
tahtmist, kes on taevas."(Mt 6:21)
Tähendamissõna vastab küsimusele, kes pääseb taevariiki.
Jeesus vastab: "See, kes teeb Minu sõnade järgi."
See teema on ajakohane ka tänapäeval.
Me tahame nüüd öelda, kes pääseb taevasse ja kes läheb põrgu.
Siin meil nüüd asustusala. Igaühel on maja. Me näeme maja, aga mitte
selle alust. Seda teab ainult Jumal.
Tähendamissõna avab omal moel seda, et viimsel kohtupäeval tuleb esile,
milline alus kellelgi on.
Pole meie rääkida, kes pääseb taevariiki, vaid see on Jumala käes.
Jeesus jätkab õpetust taevariigist ja täpsustab seda vilja ja
raiheina lugudes. Mt 13:24-43.
Siin on lugu, kus külvatakse head seemet, siis tuleb vaenlane ja
külvab mürgist raiheina nisu sekka.
See on tähendamissõna, mida Jeesus selgitab esmalt teistele, siis
selgitab täpsemalt jüngritele.
Jeesus näitab siin viimsel kohtu- päeval toimuvat ja rõhutab
Inimese Poja võimu. Nii nagu ehitaja tähendamissõnas ütles Ta enese
olevat kalju, siis siin nimetab Ta ennast Inimese Pojaks, mis rõhutab:
"Mina olen Jumal." Tn 7:13-14
"vaata, taeva pilvedega tuli keegi, kes oli Inimesepoja sarnane...
Ja temale anti valitsus ja au ning kuningriik;".
Jeesus rääkis, kes Ta on.
Ta seob end tuntud teemadega, mis leiduvad Vanas Testamendis.
Tähendamissõna külvajast ja raiheinast on pilt sellest, milline
on taevariik siin maa peal.
Siin on nii uskmatud kui ka usklikud. Nii head kui pahad. Oleme koos.
Mõned püüavad riiki viia mujale, aga see ei õnnestu.
Jeesus tahab, et me elaksime siin inimestena inimeste keskel.
Selles ajas ei eraldata. Tähendamis- sõna räägib, et usklikele on hea
elada uskmatute keskel. Kui eraldumine toimuks praegu, siis
nii mõnigi hea usklik, hea nisu läheks väljatõmbamisele.
Tähendamissõna annab pildi sellest, et me elame inimeste keskel ja
me peame seal olema. Meid vajatakse seal.
Taas ütleb Jeesus, et siin ajas see riik ei ilmne sellisena, et
paha tuleb välja kiskuda ja hea tuleb asemele.
Jeesus palvetab Jh 17:15
"Ma ei palu, et sa võtaksid nad ära maailmast, vaid et sa hoiaksid
neid kurja eest." Me loodame kannatlikult sellele, et Jumala
ajagraafik on õige.
Tema on see, kes ütleb viimasena, kes läheb Taeva ja kes mitte.
Enne seda tähendamissõna rääkis Jeesus radikaalse sõnumi Jumala
riigist. Ta ütles, et ainult Tema sõna järgi tegijad saavad sinna.
Ta ütles, et uus riik ei tee vahet selles ajas, vaid tulevases.
Lisaks rääkis Ta tähendamissõnu, et Jumala riik on väikseim seemneist
ja et see ilmneb tasapisi. Kasvab. Lõpuks on näha, et see on kõigist
külvatud taimedest suurim.
Ta purustas arvamuse, et Jumala riik on kuulus, võimas ja nähtav.
Jeesus rääkis 2 sarnast tähendamis- sõna aardest ja hinnalisest pärlist.
Neis puuduvad detaiilid täiesti. Väga lihtne pilt. Mt 13:44-45
"Taevariik on põllusse peidetud aarde sarnane, mille inimene leidis
ja peitis jälle. Ta läks rõõmuga ja müüs ära kõik, mis tal oli,
ning ostis selle põllu. Veel on taevariik kaupmehe sarnane, kes
otsis ilusaid pärleid. Kui ta siis leidis ühe eriti hinnalise pärli,
läks ta ja müüs maha kõik, mis tal oli, ning ostis selle."
Mida tegi aarde leidja?
Ta müüs rõõmuga kõik ja ostis põllu.
Tähendamissõna põhirõhk on rõõmus. Taevariik ei ole koorma õlgadele
laadimine. Kõigest loobumine ei ole kurb, ahistav asi.
Jeesuse tähendamissõna taevariigist ütleb kuulajatele, et taevariik on
rõõm, rahu ja vabadus. Kõigest võib loobuda, kui saan nii palju.
Tähendamissõna teine osa räägib kaupmehest, kes otsib pärleid.
Nüüd on rõhuasetus mitte rõõmul, vaid kallil hinnal.
Kaupmees maksab seda rahuolevana, tema meelest oli hind sobiv.
Lõpptulemus on mõlemas tähendamissõnas sama.
Leidja müüs kõik, et saada soovitu.
Jüngrid, kes kuulsid seda tähendamis- sõna, olid loobunud kõigest:
amet, pere ja järgisid Jeesust.
Sel moel oli see õpetus väga tähtis neile. See on seda väärt.
See on ka meile tähtis tekst.
Ka meie omalt poolt maksame hinda taevariigi eest.
Me anname kõik, et võiksime olla selle liikmed.
Jeesus jätkab uue tähendamissõnaga. Mt 13:47-50.
"Veel on taevariik nooda sarnane, mis heideti merre ja mis vedas
kokku igasuguseid kalu. Kui noot sai täis, veeti see rannale, istuti
maha ja koguti head kalad korvidesse, halvad aga visati minema. Nõnda on
ka selle ajastu lõpul: inglid tulevad ja eraldavad kurjad õigete keskelt
ning viskavad nad tuleahju. Seal on ulgumine ja hammaste kiristamine."
Seda lugedes tuleb meelde tähendamis- sõna külvajast ja raiheinast.
Seal räägiti ajast, mis on enne lõplikku eraldamist. Siin räägib
Jeesus nimelt sellest lõpusündmusest.
Tähendamissõna pilt on tuttav jüngritele, kes olid seda kuulamas.
Mõned neist olid kalamehed. Juudid ei söönud Moosese seadust järgides
ilma uimede ja soomusteta vee-elanikke.
Võrguga kalastades tuli erinevaid elukaid ja see oli tuttav argipäevane
pilt sellest, mida kalamehed olid tihti teinud.
Seda eraldamist võrdles Jeesus viimase kohupäevaga.
Algul igapäevane lugu saab üllatava pöörde, äkki see samastatakse
jumalike, tulevikus toimuvate sündmustega, maailma lõpuga.
Jeesus õpetab jüngreid ja ütleb: "Kutsuge kõiki taevariiki, visake
võrk välja kõhklusteta. Ärge vaadake, mida saagiks saate.
Teie tööks pole inimeste eraldamine. Teie ülesandeks on kalastamine."
Nagu tähendamissõnas öeldi: "inglid tulevad ja eraldavad".
Nende 4 tähendamissõna kaudu tahtsin lühidalt tutvustada sulle Jeesuse
õpetust sellest, kuidas kuningriik ilmneb.
Jeesus rääkis sellest, milline on taevariik, kuidas see tuleb ja
kuidas pannakse alus siin ajas ja tulevases. Lisaks vajasid inimesed
juhendit elamiseks selles riigis.
Et nad saaksid elada uues riigi põhimõtete järgi, soovin
jagada teisi tähendamissõnu sellel teemal.
Selle jutu pealkiri võiks olla "Taevariigi kodaniku elu".
Esmalt tähendamissõna eksinud lambast. Mt 18:12-14
"Mis te arvate? Kui ühel inimesel juhtub olema sada lammast ja üks
neist ära eksib, eks ta jäta need 99 mägedesse ja lähe otsima eksinut?
Ja kui ta selle üles leiab, tõesti, ma ütlen teile, ta rõõmustab tema
pärast enam kui nende 99 pärast, kes ei olnud eksinud. Nõnda ei taha
teie Isa, kes on taevas, et ükski neist pisikestest hukkuks."
Tähendamissõna eksinud lambast on osa tervikust, milles Jeesus õpetab,
kuidas me peame elama koos teistega.
Tähendamissõna taustal on jüngrite küsimus: "Kes küll on suurim
taevariigis?". See on Piibli sõnade tõlgitsemine, aga võib mõelda nii,
et jüngritest Peetrus, Johannes ja Jaakobus olid koos Jeesusega
muutmise mäel. Jeesus ütles: "Ärge rääkige sellest ... kellelegi,"
Võib-olla ei rääkinud, või rääkisid, aga kas äkki nad pärast kõndisid
uhkelt ja mõtlesid, et kui me oleme olnud koos Jeesusega muutmisemäel,
näinud neid imelisi sündmusi, siis nüüd on meil eelis Jumala riigis.
Aga mida ütles Jeesus? Ta lammutab need mõtted.
Ta õpetab jüngreid, et esmalt tuleb pöörduda ja saada laste sarnaseks.
Ja veel: "kes on väikseim teie kõikide seas, see on suur."
Sellele järgneb õpetus eksinud lambast.
Karjane jätab 99 lammast ühe lamba pärast. "Ja KUI ta selle üles leiab"-
ta polnud kindel, et leiab, aga läheb otsima.
See on Jumala armastus pisemate vastu.
"Ja kes iganes eksitab kelle tahes neist pisikestest minusse uskujaist,
sellele oleks hoopis parem, kui tal oleks veskikivi kaelas ja ta oleks
merre visatud." Mk 9:42.
Jeesus tahab õpetada meile, kui väärtuslikud nad on, kuigi meie
silmis on nad pisemad. Vaeva nägema, armastama neid, hoolitsema neist.
Eriti neist, kellest mõtleme: "Kui ta ainult eksiks ja läheks minema."
Nende kohta Jeesus ütleb: "Neid ma tulin otsima."
Jeesus on karjane, kes hoolib neist pisematest.
Kui jätkame lugemist edasi Matteuse evangeeliumis, siis leiame
Jeesuse ristipuul.
Nii suur on Jumala armastus, et Ta suri kõikide eest, et ükski, kes
Temasse usub, ei hukkuks, vaid et tal oleks igavene elu.
Selline on meie Karjane. Selline on Jeesuse õpetus. Kui Ta õpetas,
siis Ta rääkis tähendamissõnu ja samas elas ise nende järgi.
Tähendamissõna südametust sulasest on huvitav.
Enne seda toimub Jeesuse vestlus Peetrusega.
Selle tähendamissõnaga Jeesus täiendab õpetust.
Ta räägib ühest tähtsaimast asjast, mis juhtub, kui meil pole
südant andeks anda.
Tähendamissõna on Mt 18:23-35, me ei jõua seda siin lugeda.
Peategelaseks on kuningas, kes
oli tol ajal tuntud kõnekujund Jumalast, nagu oleme juba kuulnud.
Kuningas oli huvitatud sulaste tegemistest ja tahtis nendega
arveldada. Arve on ehmatav, väga suur summa võlgu - 10 000 talenti.
1 talent oli töömehe 20 aasta palk.
Sulane on võlgu 200 000 aasta palga.
Sulasel pole raha võla maksmiseks.
Siis ütleb sulane võimatu lause: "Ma maksan sulle kõik!".
Kuningas taipab kohe, et kuidas ta maksab? Pole võimalik maksta.
Tal hakkas sulasest hale ja ta kustutas kogu võla.
Sõna "hale" on ka tähendamissõnas halastajast samaarlasest.
Kui haledus tuleb esile, siis toimub mõlemas loos midagi ebatavalist,
ootamatut. Ka siin on Kuninga armu osutamine kuidagi hoomamatu.
Ta annab andeks võla ja samal ajal nõustub suure laenu kustutamisega.
Vaid haledusest.
Nüüd räägitakse Kuningast: Ta on väga rikas, Tal on vara anda andeks.
Ta on armulik.
Tähendamissõna lõpuosas näidatakse, milline on Tema sulane.
Sulane, kes on just kogenud imelist armu, kohtub teise sulasega, kes
on talle võlgu 100 teenarit. See on 4 kuu palk.
Väike summa võrreldes 200 000 aasta palgaga.
Juhtub sama, mis ta ise tegi. Sulane heidab tema ette ja palub armu.
Aga sel sulasel ei hakka hale.
Armulisuse kogemus ja vabadus ei muutnud sulase südant.
Ta käitus nagu oleks unustanud kõik, mis oli kogenud.
Ta laseb sulase vangi heita.
Kui kuningas sellest kuuleb, siis kutsus ta sulase enese juurde,
laitis teda ja heitis ta elu lõpuni vanglasse.
Need sõnad rääkis Jeesus Peetrusele, et ta võiks mõista peamisi asju.
Andeksandmatus ei ole valikuvõimalus. Patu andekssaamine on
see, et määratult suur võlg on andeks antud.
Jüngrid mõistavad, et andeksandmatus on Jeesuse töö halvustamine.
Kui mõistame oma võlakoorma suurust, Jumala haledust, siis suudame olla
armulised kaasinimeste vastu.
Lõpuks soovin veel öelda, et kui Jeesus rääkis jüngritega nende
tähendamissõnadega, on hea meelde jätta, et teekond on pikk.
Mõned tähendamissõnad viitavad sellele, et Jeesus on Messias.
Jeesus soovis tugevdada jüngreid tulevaste päevade tarvis.
Jeesuse vangistamine, ristilöömine. Ka ülestõusmine ja nelipühad.
Kui Jeesus viimase tähendamissõnana räägib talentidest, kus Ta ütleb:
..."Tubli, sa hea ja ustav sulane, sa oled olnud ustav pisku üle,
ma panen su palju üle. Mine oma isanda rõõmupeole!" (Mt 25:23).
Viimase õpetusena avab Jeesus, et Ta ei küsi sinult talentide hulka,
vaid ustavust. Kas oled ustav sulane?
Käime teed, kus päevad on veel ees, aga olgu Jeesus kalju, millel seisame.
Olgu me need sulased, keda Ta nimetab ustavaks.
Olgu meile omane see, et anname andeks teineteisele ja hooligem
neist, kes on me hulgas pisemad.
Olgu meil targa ehitaja, aarde leidja ja hea sulase meelsus. Aamen.
Juha Lehtonen õpetas Piiblikoolis Jeesuse tähendamissõnadest.
Taevariigi tulemisest maa peale ja meie elamisest selles riigis.
Sellel teemal vestleme taas siin kohvikus ja minuga on
Natja Akerlund ja Benita Wingren.
Küsin mõlemalt: "Milline Jeesuse tähendamissõna on teie vastu
eriti rääkinud aastate jooksul?" Kas on sellist?
Jeesus rääkis mitte-muretsemisest. Aastate jooksul olen mõistnud, et
see on patt Jumala ees, kui me liialt muretseme.
Mil moel on see patt?
Meile õpetatakse, et tooge kõik Jumala ette tänuga.
Olen õppinud, et hakkan kiiresti Teda kiitma.
Ta aitab, kuna on seda lubanud. -Jah.
Natja. -Mulle see lugu, kus Jeesus läks
otsime ühte lammast. 100 on üks kadunud ja Ta läks seda otsima.
See on mulle südamelähedane.
See on esimene tähendamissõna, mida lapsed õpivad Jeesusest:
hea karjane, väike lammas süles. Jeesus kandmas teda turvaliselt.
Kas teil on kogemusi oma elust, kus Jeesus on teid kandnud? Benita.
Oma usuelus olen kogenud seda, et Issand on tulnud ja aitanud.
Mul on 4 täisealist last.
Ühega neist oli aeg, kus tulid narkootikumid jms.
Sain kogemuse, et Ta kannab. Mulle tuli sein vastu: "Issand, ma ei
jõua enam." Ja abi tuli.
Talle on iga lammas hinnaline ja armas. Natja?
Ka mina olen mitmel korral väga konkreetselt kogenud, kui tõeliselt
Jumal kannab ja viib edasi. On olnud katastroofilisi olukordi, kus
mõtled, et neist ei pääse kunagi.
Siis mõistad, et Jumal ei jäta sind maha. See kannab ja viib edasi.
Meenutades Juha Lehtoneni loengut, milliseid tähendamissõnu Jeesus
kasutas, siis milliseid saame me praegu kasutada poes, tänaval?
Vaevalt Galilea järve kalasid. -Ei.
Mulle jäi meelde, et sama tähtis kui autol mootor, on meile tähtis
palve. Palve juhatab meid ja viib edasi. On meie turvalisus.
Leiame ka tänases ajas mitmeid tähendamissõnu Jumala riigi kohta:
arvutid, operatsioonisüsteemid, akud jne. Tähtis on sõnum.
Kas mõni tähendamissõna on tundunud eriti raske mõista?
Kas tuleb emmal-kummal meelde?
Talendid. See tuli täna hästi esile. See on armust.
See, et Jumalal on viimane sõna meie suhtes, tema teab, kuigi me kahtleme.
See on vabastav. See pole meist, inimestest, vaid Jumal teeb.
Tapani, kuidas sa võtad kokku tänaõhtuse õpetuse?
Mulle oli huvitav see, et Jeesus rääkis tähendamissõnade kaudu
Jumala riigist. Meie Tema omana oleme kui kahe maa kodakondsed.
Oleme siin ajas ja samas ka Jumala riigis. Jeesus ütles, et Jumala
riik on teie seas. Nagu vanemad usklikud on öelnud: "Jalad maas,
aga pea taevas". Nii me jätkame elu.
Meid ootab ees uus isamaa, uus kodu. Tõeline Jumala riik.
Mis jäi Natjale kõige enam meelde?
See, et need sadu aastaid vanad tähendamissõnad elavad tänapäevalgi.
Neil on tänasesse midagi anda. Püha Vaim avab neid olukordades.
Sõna on elav ja kasutatav. Tänan teid, et tulite siia laua ümber vestlema.
Arutelu siin kohvikus jätkub veel pikalt, aga mis
toimub järgmisel korral?
Oleme Piiblikoolis jõudnud nii kaugele, et üldteema "Isiklik usk"
on läbitud ja järgmise korra üldteemaks on "Ühine usk".
Pere on tähtis element Jumala plaanides. Esimeseks õpetusteemaks
on "Pere - kasvamine ja kasvatamine Isa armastuses".
Sellest õpetab meile Michael Hopkins, kes on Järvenpääs tegutseva
kristlikku kooli õpetaja.
Tänan, et olid meiega. Jätka vestlust teisel pool kaamerat ja
kui oled huvitatud laiemast arutelu- grupist, siis kasuta foorumit
veebileheküljel, mille aadressi leiad ekraanilt.
Tänan, et olid meiega. Taevane Isa õnnistagu sind Jeesuse nimes.
Tõlge: Merle Sibola