JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned teemad -
Sajad Hamasi terroristid andsid end üles
Lähenevad relvarahukõnelused
ICC taas Iisraeli kallal
Iisraeli armee peastaabiülem kindral Halevi teatas julgeolekukabinetile,
et armee on erinevate operatsioonide käigus
nii Khan Younise kui ka Gaza linnas vahistanud mitusada Hamasi terroristi.
Vastuseks Halevi kommentaarile vahistamiste arvu kohta
küsis riikliku julgeoleku minister Itamar Ben-Gvir:
"Mida nii paljude vahistatutega peale hakata? See on sõdureile ohtlik."
Seda märkust peeti tema kaudseks soovituseks terroriste tulistada.
Suure pahameelepuhangu järel
vastas valitsuse põllumajandusminister Avi Dichter
Ben Gviri küsimusele: "Kuigi ma kuulan sind, pole ma kindel,
kas oled minister Iisraelis või mõnes teises riigis."
Ka staabiülem vastas Ben-Gvirile: "Kellele oleksid vahistatud ohtlikud?
Neid, kes alistuvad, me ei tulista. Neid, kes meiega võitlevad, tulistame.
Pole probleemi. Vahistame need, kes tõstavad käed."
Liibanonist tegutseva terrorirühmituse Hezbollah asejuht teatas,
et tema organisatsiooni eesmärk
on ajada iisraellased põhjast lõplikult välja.
Hezbollah' asepeasekretär Naim Qassem hoiatas samuti,
et täiemahuline sõda ei too Põhja-Iisraeli elanikke tagasi koju,
vaid pigem lõpetab nende kohaloleku seal lõplikult.
Hezbollah' pressiesindaja sõnul
ähvardab Iisraeli kaitseminister Gallant pidevalt:
"Kui me ei lõpeta rünnakuid, tungib ta Liibanoni,
et tuua Põhja-Iisraeli elanikud tagasi oma kodudesse."
Alates 8. oktoobrist on Hezbollah' juhitud väed
rünnanud peaaegu iga päev Iisraeli asulaid ja sõjaväe positsioone piiril
ning rühmitus on öelnud,
et teeb seda Gaza toetamiseks keset sealset seda.
Seni on kokkupõrkeis piiril hukkunud üheksa tsiviilisikut Iisraeli poolel
ning 11 IDFi sõdurit ja reservväelast.
Ka Süüriast on lähtunud mitu rünnakut Iisraeli, kuid ohvreid pole olnud.
Hezbollah on teatanud,
et Iisraeli armee on tapnud käimasolevates kokkupõrgetes
veidi alla 300 rühmituse liikme, peamiselt Liibanoni poolel,
kuid mõned ka Süürias. Lisaks on Liibanonis hukkunud
umbes 50 teiste terrorirühmituste võitlejat ja üks Liibanoni sõdur
ning umbes 60 tsiviilisikut, sealhulgas kolm ajakirjanikku.
Iisraeli armee kõrge ametnik ütles, et sõja eskaleerimine täiemahuliseks
on ainus viis peatada Iraani toetatud Hezbollah' rünnakud.
Hamas teatas eelmisel laupäeval, et on saanud Iisraeli ametliku vastuse
oma viimasele relvarahuettepanekule
ja ütles, et kaalub Iisraeli vastust pantvangide vabastamiseks
vastutasuks ajutise vaherahu
ja rühma Palestiina vangide vabastamise eest Iisraeli vanglatest.
USA lehe Wall Street Journal teatel
vabastatakse praegu arutlusel oleva kokkuleppe kohaselt
kolme nädala jooksul umbes 20 pantvangi,
sealhulgas naisi, eakaid ja sõdureid,
vastutasuks umbes 500 Palestiina vangi vabastamise
ja 300 000 inimese tagasi Gaza põhjaossa saatmise eest.
Pärast kolmenädalast relvarahu
hakkaks kehtima kümnenädalane vaherahu,
ütles Egiptuse allikas Iisraeli ajalehele Maariv.
Selle aja jooksul peaksid Iisrael ja Hamas jõudma
pikaajalise relvarahukokkuleppeni, mille järgi Iisraeli väed taanduksid
oma Gaza sektorit poolitavatelt positsioonidelt,
võimaldades samas IDF-il peatada ja kontrollida
palestiinlaste liikumist põhja suunas.
USA välisminister Antony Blinken saabus esmaspäeval
oma uue Lähis-Ida ringreisi raames Saudi Araabiasse.
Pärast visiiti saudide juurde
külastab Blinken nii Iisraeli kui ka Jordaaniat,
teatas USA välisministeerium pühapäeval.
Reisi eesmärgiks on arutada araabia partneritega
Gaza sõjajärgset olukorda
ja avaldada survet Iisraeli peaministrile Benjamin Netanyahule
konkreetseteks sammudeks
Gaza humanitaarolukorra parandamisel.
Iisraeli meelest peaksid Blinken ja araabiariigid keskenduma
Hamasi kahjuliku tegevuse takistamisele Gazas,
kus too püüab pigem takistada humanitaarabi jõudmist Gazasse
kui seda levitada.
Ar-Riyadis peaks Blinken kohtuma Saudi Araabia kõrgete juhtidega
ja pidama laiema kohtumise kolleegidega viiest araabiariigist -
Katarist, Egiptusest, Saudi Araabiast, Araabia Ühendemiraatidest
ja Jordaaniast, et edendada arutelusid selle üle,
kuidas Gazat pärast sõda valitsema hakatakse.
Välisminister Blinken osaleb ka
Pärsia lahe koostöönõukogu ministrite kohtumisel Saudi Araabias,
et edendada regionaalse julgeoleku koordineerimist.
Erilist muret valmistab
Iraani suurenev destabiliseeriv tegevus kogu Lähis-Idas.
The New York Timesi kolumnist Thomas Friedman väidab,
et Iisrael peab tegema valiku Rafah' ja Ar-Riyadi vahel,
mis tähendab, et ta peab loobuma sõjast Gazas
vastutasuks diplomaatilise tunnustuse eest Saudi Araabiaga.
Thomas Friedman, üks Ühendriikide lugupeetumaid kolumniste,
tsiteeris USA ametnikke, kes ütlesid,
et kui Iisrael alustab USA valitsuse vastuseisust hoolimata
Rafah's suurt sõjalist operatsiooni, kaalub president Biden
teatud relvade müügi piiramist Iisraelile.
Artikkel väidab ka, et Saudi Araabia ja teised araabiamaad
võiksid nõustuda saatma Gazasse ühised araabia rahuvalvejõud.
Seda on varemgi kaalutud,
kuid see pole veel lõplikku märkimisväärset toetust leidnud.
Iisraeli jaoks oleks kokkulepe Saudi Araabiaga
pikemas perspektiivis palju olulisem
kui Hamasi täielik kukutamine Gazas, järeldas Friedman.
Iisraeli ekspertide meelest on see kummaline teooria.
Enamik riike ei ohverda oma julgeolekut rahu nimel
ja pole tõendeid, et Gaza piiril julgeolekust loobumine tooks rahu.
Kui on tõsi, et Gaza piiril julgeolekust loobumine tooks rahu,
siis kuidas seletada rünnakut,
mis toimus tollal valitsenud rahu ajal, eelmise aasta oktoobris.
Siis jättis Iisrael Gaza piiri suhteliselt kaitsmata
ja tugines oma sõjalisele heidutusele.
Hamasi võõrustab USA suur NATO-väline liitlane Katar
ning ilmselt arvasid USA, Katar ja teised,
et Hamas ei kavatse Iisraeli vastu midagi ette võtta.
Samas ignoreeriti aga Iraani.
Iisrael valmistub Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (ICC)
võimalikeks arestimäärusteks oma tegevuse eest Gazas.
Välisminister kutsub riigi esindusi välisriikides
valmistuma tugevaks tagasilöögiks,
kui ICC annab vahistamismääruse Iisraeli tippjuhtide ja armee suhtes.
Arestimäärus hõlmaks Iisraeli tippjuhtkonna tegevust Gazas,
sealhulgas peaminister Benjamin Netanyahu,
kaitseminister Yoav Gallantit ja IDF-i peastaabiülemat Herzi Halevit.
Välisminister Israel Katz saatis sõnumeid
nii Iisraeli esindustele välismaal kui ka juudi organisatsioonidele,
soovitades neil teha koostööd kohalike võimudega
julgeoleku suurendamiseks.
Rahvusvaheline Kriminaalkohus pole teinud ühtegi ametlikku avaldust
pooleliolevate meetmete kohta pärast seda,
kui peaprokurör Karim Khan kinnitas mullu novembris,
et uurib olukorda Gazas, Läänekaldal ja Ida-Jeruusalemmas,
sealhulgas tegevust,
mis on seotud siis alanud sõjaga Iisraeli ja Hamasi vahel.
Iisrael on spekuleerinud, et Khan võib väljastada vahistamismääruse
lähitulevikus, võib-olla juba sel nädalal.
Kuid eeldame, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus
takistab arestimääruste väljaandmist Iisraeli kõrgemate ametnike vastu
poliitika- ja julgeolekuvaldkonnas, ütles välisminister Katz.
Tema sõnum Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule oli,
et pole midagi moonutatumat,
kui püüe takistada Iisraelil end kaitsta mõrvarliku vaenlase vastu,
kes kutsub avalikult üles Iisraeli riigi hävitamisele,
selgitas välisminister,
viidates IDFi kampaaniale Gazas Hamasi hävitamiseks.
Selliste korralduste väljastamine kahjustab IDFi komandöre ja sõdureid
ning annab moraalse tõuke Hamasile
ja Iraani juhitud radikaalse islami teljele,
mille vastu võitleme, ütles ta.
USA Esindajatekoja spiiker Mike Johnson asus Iisraeli kaitsma,
kuigi Joe Bideni valitsus on teema suhtes vaikinud.
Johnson ütles suhtlusmeedias X ICC-le,
et Iisraelil on õigus end kaitsta,
ja kutsus Rahvusvahelist Kriminaalkohut üles
menetlust koheselt lõpetama.
Iisraelil on õigus end kaitsta terroristlike organisatsioonide vastu,
mis püüavad teda hävitada.
Tõelised kurjategijad on Hamasis ja Iraanis," kirjutas Johnson.
Tema hinnangul tähendaks selliste korralduste andmine
tõenäoliselt ka vaenulikkuse eskaleerumist,
sest nii Hamas kui ka Iraan tõlgendaksid otsust enda kasuks.
Iisrael ei ole kohtu tegevust reguleeriva Rooma statuudi osaline,
kuid Palestiina omavalitsus allkirjastas statuudi 2015. aastal,
kuigi see oli vastuolus ICC enda eeskirjadega,
sest Palestiina pole ÜRO poolt ametlikult tunnustatud riik.
Seega on ICC jõudnud järeldusele,
et tal on pädevus lahendada neid territooriume puudutavaid küsimusi.
Eelmise nädala reedel kutsus USA ajaleht The Wall Street Journal
Ameerika Ühendriike ja Ühendkuningriiki sekkuma.
USA endine suursaadik Iisraelis David Friedman kirjutas X-platvormil,
et ekspresident Donald Trump kehtestas ICC suhtes sanktsioonid,
kui too peaks esitama süüdistusi Iisraeli juhtide vastu.
Kuid Joe Biden tühistas selle korralduse, kui võimule tuli.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale
ja lunastust Iisraeli rahvale.
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 eurot.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!