JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned teemad -
Kas sõda Lähis-Idas laieneb?
Palestiina tunnustamine?
Pinged kasvavad Iisraeli põhjapiiril
USA tegi nädal tagasi rea rünnakuid
Iraani sihtmärkide vastu Iraagis ja Süürias,
mis johtus väidetavalt
Iraani toetatud šiiitliku islamirühmituse droonirünnakust,
mille käigus hukkus kolm ja sai haavata umbes 40 USA sõdurit.
USA sõjaväe sõnul olid mainitud droonid toodetud Iraanis.
USA oli teatanud Iraagile juba ette,
et kavatseb rünnata kolme erinevat sõjaväelaste asukohta riigis.
Iraagi armee mõistis rünnakud hukka kui Iraagi suveräänsuse rikkumise.
Valge Maja pressiesindaja Kirby ütles meediale,
et USA väed tegid 85 rünnakut seitsme objekti pihta,
millest kolm asusuid Iraagis ja neli Süürias.
Kuigi USA löögid ei olnud suunatud ühegi Iraanis asuva sihtmärgi vastu,
tekitavad need tõenäoliselt muret Lähis-Ida kasvavate pingete pärast.
Süüria meedia teatel põhjustas Ameerika agressioon
mitmeid surmajuhtumeid ja vigastusi, kuigi rünnakud toimusid peamiselt
Süüria-Iraagi piiri äärsetes kõrbepiirkondades.
Nii USA kui ka Briti merevägi on jätkanud ka hävitavaid rünnakuid
Jeemenis asuvate huti mässuliste positsioonide vastu,
hävitades mitmeid raketiheitjaid ja relvahoidlaid.
Löögid on mõeldud ka hoiatuseks Iraanile,
et too ei üritaks laiendada oma sõjalist rindejoont.
Wall Street Journal paljastas tegeliku põhjuse,
miks pole seni veel relvarahu kehtestatud.
Lehe sõnul on erimeelsused
terrorirühmituse Hamas kõrgemate juhtide vahel
viinud uue relvarahu ja pantvangide vabastamist käsitleva kokkuleppe
pideva edasilükkamiseni.
Hamasi sõjaline juht Yahya Sinwar ja teiste terrorirühmituste juhid Gazas
olevat valmis allkirjastama ettepanekut
lõpetada Gazas lahingud kuueks nädalaks
vastutasuks Iisraeli pantvangide vabastamise eest.
Kuid rühmituse poliitilised juhid eksiilis nõuavad rohkem järeleandmisi
ja soovivad pidada läbirääkimisi ainult püsiva relvarahu üle,
mis tähendaks Iisraeli vägede väljaviimist sektorist
ja mille Iisraeli sõjakabinet on täielikult tagasi lükanud.
Samal ajal nõuavad nood Kataris ja Türgis elavad juhid
plaane Gaza ülesehitamiseks, mis tähendaks,
et Hamas saaks alustada oma terroribaasi taasülesehitamist.
Iisrael on öelnud, et see ei tule kõne alla,
sest Iisrael peab iseenesestmõistetavaks,
et Gaza on julgeolekuoht
ja jääb vähemalt mõneks ajaks nende sõjalise kontrolli alla.
Iisraeli armee teatas, et on kukutanud Hamasi väed Khan Younise linnas,
mis on organisatsiooni peakorter kogu Gaza sektoris.
Iisraeli kaitseminister Yoav Gallant ütles,
et seni on Gaza lahingutegevuses tapetud üle 10 000 terroristi.
Lisaks on tema sõnul olnud vähemalt sama palju haavatuid,
mis koos ligi 2500 vahistatud Hamasi terroristiga tähendab,
et rivist väljas on kolmveerand
Hamasi vägede sõjaeelsest armeest,
mis ulatus ca 35 000 võitlejani.
Gallanti avaldus Hamasi ülejäänud pataljonide likvideerimise kohta
IDF-i poolt Khan Younises tähendab, et Iisraeli armee liigub edasi lõunasse,
Rafah' linna poole, kus arvatakse end peitvat viimaseid Hamasi võitlejaid.
See on aga tekitanud pingeid Egiptusega,
kuna tegu on piirilinnaga kahe riigi vahel.
Suurbritannia esidiplomaat välisminister David Cameron
teatas eelmisel nädalal, et pärast relvarahu sõlmimist Gazas
võib ka Suurbritannia Palestiina riiki tunnustada.
USA on varem mõista andnud,
et võib tunnustada Palestiina riiki kohe pärast Iisraeli-Gaza sõda.
Toetame iseseisva Palestiina riigi loomist
ja töötame valitsuses kõvasti selle saavutamise nimel,
ütles välisministeeriumi pressiesindaja Matthew Miller.
Ta ütles, et USA osaleb käsilolevas planeerimisprotsessis,
kuidas kõige paremini edendada Palestiina riigi loomist,
kuid rõhutas, et see ei tähenda muutust USA poliitikas.
"Taotleme aktiivselt iseseisva Palestiina riigi loomist
koos tõeliste julgeolekugarantiidega Iisraelile,"
ütles Miller eelmine nädal Washingtonis ajakirjanikele.
See uus Joe Bideni doktriin Lähis-Ida suhtes
hõlmab nii de-militariseeritud Palestiina riiki
kui ka Saudi-Iisraeli suhete normaliseerimist
ja USA julgeolekugarantiisid Saudi Araabiale.
Raportis tehakse ka ettepanek,
et lisaks Palestiina riigi täielikule tunnustamisele
võiks USA kasutada oma vetoõigust ÜRO Julgeolekunõukogus,
et takistada Palestiina vastuvõtmist ÜRO täisliikmeks.
Seda seetõttu, et USA praegune seadusandlus
nõuaks Bideni valitsuselt ÜRO rahastamise peatamist,
kui Julgeolekunõukogu tunnustab Palestiinat organi alalise liikmena.
Peaminister Benjamin Netanyahu on korduvalt kinnitanud,
et Iisrael keeldub igal juhul lubamast praegusel Palestiina omavalitsusel
pärast Hamasi Gazat kontrollida.
Mahmoud Abbas on järjekindlalt keeldunud hukka mõistmast
Hamasi 7. oktoobri rünnakut ja maksab jätkuvalt palka
nii vangistatud terroristidele kui ka nende perekondadele.
Iisraelis valitseb tugev tundmus,
et USA ja Suurbritannia teade Palestiina võimalikust tunnustamisest
on löök näkku ja vastuolus deklareeritud poliitikaga.
Alates Oslo lepingutest umbes kolm aastakümmet tagasi on olnud selge,
et kahe riigi lahendus peaks tulema Iisraeli ja palestiinlaste vahelise
vastastikusel kokkuleppel põhineva lahenduse osana,
mitte selle heaks kiitnud riikide ja rahvusvaheliste organite diktaadina.
Kui Oslo lepingud niiviisi tühistatakse, võib õigustatult küsida,
mis mõte on üldse rahvusvaheliselt heakskiidetud lepingutel,
mida need tegelikult tähendavad
ja miks peaks mõni riik tulevikus sellistele lepingutele alla kirjutama.
Sest Oslo lepingute garantideks olid ÜRO, EL, USA ja Venemaa,
ja tegelikult kogu ülejäänud maailm.
Seega tahavad maailma liidrid nüüd
Iisraeli ja Saudi Araabia suhete normaliseerimise eest
luua Lähis-Idas veel ühe läbikukkunud ja korrumpeerunud araabiariigi,
eeldades, et see toob Lähis-Itta rahu, julgeoleku ja stabiilsuse.
Lisaks arvatakse Iisraelis,
et ameeriklased ja britid ei nõua ilmselt enam,
et palestiinlased lõpetaksid mõrvade õhutamise Iisraeli ja juutide vastu
või rahalise preemia maksmise terroristidele, kes mõrvavad juute,
vaid premeeriksid neid selle eest.
Ameeriklased ja britid ignoreerivad ka fakti,
et enamik palestiinlasi on kahe riigi lahenduse idee vastu,
sest tahavad Palestiina riiki, mis asendaks Iisraeli,
mitte riiki selle kõrval.
Kuid nii premeeritakse valesid, valeõpetusi, vägivallale õhutamist
ja selle eest maksmist, selle asemel et neid hukka mõista.
Kolme erineva allika sõnul oleks Saudi Araabia valmis aktsepteerima
Iisraeli poliitilist ja põhimõttelist pühendumust
Palestiina riigi loomisele, et kaitseleping Washingtoniga
enne USA presidendivalimisi heaks kiidetaks.
Saudi Araabia on üha enam huvitatud oma julgeoleku tugevdamisest
ja religioosselt rivaalitseva Iraani ähvarduste tõrjumisest.
Erinevate regiooni ekspertide sõnul
on Saudi Araabial mitmeid ambitsioonikaid plaane
oma majanduse ümberkujundamiseks
ja suurte välisinvesteeringute meelitamiseks riiki.
Iraani tegevus ja selle üha kasvav väline oht
pidurdavad aga investeerimisotsuseid, mistõttu USA julgeolekugarantiid
ja diplomaatilised suhted regiooni sõjalise suurriigi Iisraeliga
oleksid Saudi Araabiale üliolulised.
Saudi ametnikud on oma USA kolleegidele öelnud,
et Riyadh ei nõua Iisraelilt konkreetseid samme
Palestiina riigi loomiseks, vaid nõustuksid hoopis
poliitilise kohustusega taaskäivitada läbirääkimised
Palestiina riigi võimaliku tunnustamise üle tulevastel kõnelustel.
See annaks saudidele ka manööverdamisruumi
Iisraeli tunnustamiseni viivatel läbirääkimistel,
ütlesid Reutersile kaks juhtivat regionaalset allikat.
USA erisaadik Amos Hochstein ütles, et on saavutanud edu läbirääkimistel
Hezbollah' eemaldamiseks Liibanoni-Iisraeli piirilt.
Hochstein kohtus Tel Avivis Iisraeli kaitseminister Gallantiga
ja ütles, et püüab vältida sõja eskaleerumist Liibanonis
ja leevendada nii pingeid Iisraeli põhjapiiril.
Heebreakeelne meedia teatas nädal tagasi,
et USA vahendatud ettepanek sisaldab kolme etappi.
Esiteks vaheleping, mis hõlmab Hezbollah' vägede taandamist
8-10 miili kaugusele piirialadelt;
teiseks ÜRO vägede ja Liibanoni armee paigutamist
niiviisi tühjendatud piirkonda;
ning kolmandaks evakueeritud Iisraeli elanike naasmist
oma kodudesse Põhja-Iisraelis
ja Liibanoni elanike naasmist oma kodudesse Lõuna-Liibanonis.
Raamistik hõlmab ka läbirääkimisi
Iisraeli ja Liibanoni vahelise tõelise maismaapiiri kehtestamise üle
ning võimalikke USA juhitud stiimuleid Beiruti valitsusele
lepingu heaks kiitmiseks.
Iisraeli ametivõimud on korduvalt ähvardanud alustada sõda Liibanonis
pärast Hamasi mahasurumise lõppu Gazas.
Eesmärgiks on tõrjuda Hezbollah piirilt eemale
vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1701,
mis lõpetas 15 aasta eest Teise Liibanoni sõja.
Nad on üha enam hoiatanud,
et kui rahvusvaheline üldsus ei sunni Hezbollah't,
mis nagu Hamaski on andnud vande Iisraeli hävitamiseks,
diplomaatiliste vahenditega piirilt eemale,
kasutab Iisrael meetmeid, mis seda kindlalt takistavad.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale.
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 eurot.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!