JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Tänase 800. uudistesaate teemad -
Kas USA avaldab Iisraelile juba survet?
Rahukõnelused Pariisis
Kas Iraan meelitab USA-d sõtta?
Nagu eelmises uudistesaates teatasime,
kaalub USA president Joe Biden võimalust kehtestada relvaembargo,
et Iisraelile Gaza sõjas survet avaldada.
Möödunud pühapäeval kõlanud NBC Newsi raportis öeldi,
et Valge Maja olevat õhutanud Pentagoni uurima,
milliste relvade saatmist saab USA tagasi hoida või edasi lükata,
et õhutada Iisraeli vähendama
rünnakute ulatust ja intensiivsust Gazas.
Kui NBC Newsi raport on õige,
tähendaks see olulist muutust USA poliitikas
võrreldes eelmise kuuga,
kui World Israel News meedia teatas detsembri keskel
USA ametnikele tuginedes, et USA ei kavatse seada piire
relvastuse ja laskemoona edastamisele Iisraelile.
Toona, kui president Bidenilt küsiti USA poliitika kohta
seoses tsiviilohvrite arvu suurenemisega Gazas, vastas Biden,
et nad ei tee midagi muud kui kaitsevad Iisraeli.
Samal ajal öeldakse aga Bideni enda parteis,
et Gaza sõda on tekitanud Bidenile tohutut poliitilist kahju.
Kõige ilmsemalt puudutab see eelseisvaid USA valimisi,
kus ekspertide sõnul on Palestiina riigi reaalsuseks muutmine
Bideni ainus lootus võita oma oponenti Donald Trumpi,
kel erinevate küsitluste järgi on Bideni ees selge edumaa.
Välisminister Antony Blinken rõhutas eelmisel nädalal Šveitsis
Davose Maailma Majandusfoorumil kõneldes teadlikult otsekoheselt,
et Iisrael ei suuda saavutada tõelist julgeolekut
ilma Palestiina riigi loomiseta.
Selliseid nõudmisi on raske mõista,
eriti kui Iisrael peab ühtlasi ühte oma ajaloo raskeimat sõda
ja samal ajal kutsutakse teda üles tunnustama erakonda,
mis on sarnaselt Hamasiga pühendunud Iisraeli hävitamisele.
Sõda Lähis-Idas ähvardab eskaleeruda,
sest USA teatel sai möödunud pühapäeval
nendevastases droonirünnakus Jordaanias surma kolm sõdurit
ja vigastada üle 35.
President Biden süüdistab rünnakus Iraani toetatud radikaalseid võitlejaid.
Intsident toimus Jordaania poolel, Süüria piiri lähedal,
samas kui Jordaania väidab, et see leidis aset Süüria poolel.
President Biden lubas USA valitud ajal ja viisil vastutusele võtta
ka kõik asjaosalised isikud.
Need olid esimesed USA inimohvrid
Iraani toetatud võitlejate rünnakuis Ameerika vägede vastu Lähis-Idas,
mis on kestnud juba kuid Iisraeli ja Hamasi vahelise sõja ajal.
USA ametnikud töötavad endiselt selle nimel,
et teha lõplikult kindlaks täpne rünnaku eest vastutav rühmitus,
kuid on arvamusel,
et selle eest vastutab üks mitmest Iraani toetatud rühmitusest.
Jordaanias paikneb umbes 3000 USA sõjaväelast.
Iraani uudisteagentuuri IRNA andmeil
teatas Iraani ÜRO esindus koheselt möödunud esmaspäeva avalduses,
et Teheran polnud seotud rünnakuga,
kus hukkus kolm USA sõdurit.
Rünnak võis järgneda viie Iraani toetatud võitleja tapmisele
eelmine nädal Kirkukis, Iraagis sooritatud USA ennetavas rünnakus.
See toimus pärast mitmeid rünnakuid USA vägede vastu,
nii et kättemaksukeeris on praegu Lähis-Idas erakordses hoos.
Iisraeli peaministribüroo kinnitas eelmisel pühapäeval,
et Euroopas toimus neljapoolne kohtumine
USA, Iisraeli, Katari ja Egiptuse vahel.
Seal arutati võimalikku kokkulepet
vabastada kõik Hamasi käes olevad Iisraeli pantvangid
kahekuulise relvarahu eest.
Peaministri büroo nimetas Pariisi kõnelusi konstruktiivseteks,
kuid märkis, et jäänud on veel märkimisväärsed lüngad,
mida pooled arutavad sel nädalal toimuvatel edasistel kohtumistel,
lisati avalduses.
USAst osales CIA direktor Bill Burns,
kes arutas kujuneva kokkuleppe raamistikku
Mossadi luurejuhi David Barnea,
Katari peaministri Mohammed bin Abdulrahman Al Thani
ja Egiptuse luurejuhi Abbas Kameliga.
Iisrael saatis tippkohtumisele
ka sisejulgeolekuteenistuse Shin Beti juhi Ronen Bari
ja oma armee pantvangiläbirääkija Nitzan Aloni.
Hamas hoiab jätkuvalt vangis
vähemalt 132 Iisraeli tsiviilisikut ja sõdurit.
Läbirääkimiste tingimusena
on Hamas nõudnud muu hulgas sõja lõpetamist
ja kõigi IDFi vägede väljaviimist vangide vabastamise eest,
mille Iisrael on otsesõnu tagasi lükanud.
Kaks USA kõrgemat ametnikku
ütlesid eelmisel laupäeval uudisteagentuurile Associated Press,
et Ameerika läbirääkijad on teinud edusamme
kokkuleppe eri üksikasjade osas,
kuid et veel sõlmimata kokkuleppe tingimused
töötatakse välja kahes eraldi etapis.
Ka New York Times teatas nädala eest mõningaist edusammudest.
Uudisteagentuuri AP andmeil
hõlmab esimene etapp lahingutegevuse lõpetamist,
et lasta Hamasil vabastada ülejäänud naised, vanurid
ja haavatud pantvangid,
vastutasuks suure hulga Palestiina julgeolekuvangide vabastamiseks.
Seejärel püüavad Iisrael ja Hamas
töötada relvarahu esimeste kuude jooksul välja üksikasjad
teise etapi jaoks, kus vabastatakse kõik Iisraeli sõdurid ja tsiviilisikud
vastutasuks veel suurema hulga Palestiina julgeolekuvangide eest.
Kuigi kavandatud kokkulepe ei lõpetaks sõda,
loodavad USA ametnikud,
et see võiks panna aluse konflikti püsivale lahendamisele.
Lisaks nõuab kavandatud kokkulepe,
et Iisrael lubaks Gazasse rohkem humanitaarabi.
ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsioon UNRWA
on sõna otseses mõttes sattunud tormisilma pärast seda, kui selgus,
et vähemalt 12, mõnede allikate sõnul koguni 17 selle töötajat
olid seotud Hamasi veresaunaga eelmise aasta oktoobris
ning pantvangide röövimise ja Gaza sektorisse transportimisega.
ÜRO teatas, et on uudisest šokeeritud,
mis ei tulnud aga üllatusena Iisraelile, kes on seda juba ammu kahtlustanud.
USA teatas möödunud laupäeval, et lõpetab koheselt rahastamise,
millele järgnesid Kanada, Austraalia, Ühendkuningriik, Saksamaa, Itaalia,
Madalmaad, Šveits ja Soome.
USA on koos Saksamaa ja ELiga üks suurimaid rahastajaid.
Rumeenia on samuti peatanud vabatahtlikud toetused UNRWA-le,
teatas riigi välisministeerium esmaspäeval,
ühinedes eelmainitud riikidega.
Abi külmutatakse kuni täieliku uurimise läbiviimiseni
seoses väidetega, et UNRWA töötajad olid seotud
Hamasi rünnakuga mullu oktoobris.
Palestiinlased ja Hamasi toetajad on internetis ja meedias raevus
pärast seda, kui eelnimetatud riigid lubasid UNRWA rahastamist kärpida.
Mõned veebikommentaatorid pidasid siiski mõistlikuks,
et need töötajad toetasid või osalesid veresauna toimepanemises,
olles samal ajal UNRWA töötajad.
Pagulasorganisatsioon UNRWA algatas viivitamatult ametliku uurimise
12 töötaja suhtes, keda kahtlustatakse osaluses
7. oktoobril toimunud Hamasi juhitud veresaunas,
ning katkestas nendega töösuhte,
et kaitsta agentuuri võimet anda humanitaarabi,
ütles UNRWA volinik Philippe Lazzarini.
Hamas mõistis hukka otsuse lõpetada töötajate lepingud,
öeldes, et see põhineb üksnes sionistlikul teabel
nende väidetava osaluse kohta eelmise aasta oktoobri sündmustes.
Hamas lükkas tagasi ka avalduse,
milles rahva vastupanu kirjeldati terrorismina,
ning püüdis lükata vastutust Iisraelile,
väites, et Iisraeli terrorirünnakud Gaza vastu on genotsiid,
lisades, et Iisraeli õhurünnakuis on hukkunud 150 UNRWA töötajat.
ÜRO peasekretär Antonio Guterres teatas eelmisel nädalal,
et ei osale möödunud laupäeval,
27. jaanuaril toimunud holokausti mälestusüritusel,
esimest korda kümne aasta jooksul. Guterrese puudumine ürituselt
tuleneb Iisraeli ja selle toetajate teravast kriitikast
tema seisukoha suhtes Gaza sõja teemal.
Holokaustiüritus leidis aset New Yorgis Park East sünagoogis,
kus see on varemgi rahvusvahelisel holokausti mälestuspäeval toimunud.
Peasekretär Antonio Guterres ja tema eelkäija Ban Ki-moon
on olnud sünagoogis iga-aastase ürituse külalised
vähemalt viimased kümme aastat.
Kuid tänavu ütles Guterres, et ei osale üritusel,
sest see pole diplomaatilise kogukonna üritus,
selgitas Guterrese pressiesindaja ajakirjale New York Jewish Week
saadetud e-kirjas peasekretäri segadusttekitavat puudumist ürituselt.
Möödunud esmaspäeva hommikul
toimus Süüria pealinnast Damaskusest lõunas
laastav pommirünnak,
mis sihtis Iraani Revolutsioonikaardi kohalikku operatiivstaapi,
vahendas Süüria araabia meedia.
Meediaväljaande väitel sooritasid rünnaku Iisraeli õhujõud,
kuid Iisrael pole, nagu tavaliselt, intsidenti ei eitanud ega tunnistanud.
Meediaallika andmeil hävitas rünnak täielikult
Iraani Revolutsioonikaardi (IRGC) Qudsi vägede
ehk Jeruusalemma väeosa kantsi
Sayyeda Zeinabi pühakoja kompleksi lähedal Süüria pealinna äärelinnas.
Iraani riigimeedia andmeil sai rünnakus surma
vähemalt kaks IRGC liiget.
Vaatamata aktiveerumisele
ei suutnud Süüria õhutõrje pommirünnakuid takistada.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale.
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 eurot.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!