JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
Valitsusparteid toetust kaotamas
Iisrael jäi ÜROs USA toetusest ilma
Holokaustiõpetus Rumeenias kohustuslik
Nädala algul toimunud arvamusküsitluste järgi
kaotavad valitsusparteid toetust ja just opositsiooni kasuks.
Iisraeli Kanal12s avaldatud Maagar Mohot Instituudi küsitluse järgi
oleks opositsiooni peamine partei Likud riigi suurim,
kui valimised oleks peetud novembri keskel.
Küsitlustulemuste järgi saaks endise peaministri Netanyahu Likud
lausa 36 kohta, mis oleks seega kuus kohta rohkem,
kui partei sai viimastel valimistel.
Valitsusparteidest said parima tulemuse Yamina,
kes säilitaks praegused kuus kohta,
ja välisministri partei Yesh Atid, mis kaotaks siiski ühe koha.
Ka valitsuse araablaste partei Ra'am tõuseks ühe koha võrra
ehk saaks viis kohta, kuid Gideon Sa'ari juhitud,
Likudist lahku löönud partei Uus Lootus kukuks Knessetist välja.
Religioossete parteide toetus näib samuti stabiilne olevat,
nii et usu- ja paremparteid võiksid moodustada kergelt
toimiva enamusvalitsuse, kui valimised toimuksid praegu.
Nagu peaaegu alati, kui USAs tuleb võimule demokraatide president,
erineb ka suhtumine Iisraeli
vabariiklaste presidendi ametiajal valitsevast hoiakust.
Kui vabariiklasest Donald Trumpi asemele tuli demokraadist Joe Biden,
osutus see fenomen taas tõeks.
Kui Trump kaitses Iisraeli rahvusvahelisi õigusi
ja oli vastu palestiinlaste nõudmistele nende kehtestatud tingimustel,
näib Joe Biden liikuvat vastupidises suunas.
USA jättis eelmine nädal hääletamata resolutsiooni suhtes,
mis puudutas palestiinlastest pagulastega tegeleva
ÜRO allorgani UNRWA küsimust,
mis oli osaliselt seotud Iisraeli-palestiinlaste konfliktiga
ja puudutas peamiselt seda,
kuidas Iisrael väidetavalt palestiinlasi kohtleb.
Resolutsiooni tekst nimega "Abi Palestiina pagulastele"
nõudis kompensatsioone palestiinlastest pagulaste järglastele,
kelle vanemad kaotasid oma vara,
kui pärast 1948. a alanud Iseseisvussõda kodudest põgenesid.
Lisaks nõudis resolutsioon
tänaseks kokku juba viiele miljonile pagulasele ja nende järeltulijaile
piiramatut naasmisõigust suveräänsesse Iisraeli riiki.
Iisrael oli ainus riik, kes teksti vastu hääletas
ja see võeti peaassambleel vastu 9. novembril,
ehk natside ajast tuntud Kristallöö aastapäeval häältega 160-1,
160 poolt- ja ühe vastuhäälega.
Üheksa riiki jättis hääletamata,
sh USA, Kanada, Kamerun, Marshalli saared, Mikroneesia, Nauru, Palau,
Papua Uus Guinea ja Uruguay.
Kui resolutsioon antud kujul käiku lastaks,
tähendaks see Iisraeli riigile hiiglaslikku majandusvastutust
ja pagulaste järeltulijate piiramatu naasmisõigus antud vormis
tähendaks kahtlemata Iisraeli riigi eksistentsi lõppu.
Resolutsioon ei võtnud seisukohta nende 850 000 juudi suhtes,
kes sunniti lahkuma araabiamaadest, kui Iisrael iseseisvuse välja kuulutas.
Joe Bideni otsust on kritiseeritud valjult ka USAs.
Riigi endine suursaadik ÜROs Nikki Haley tõdes,
et president Bidenil pole seisukohta selle suhtes,
et mainitud resolutsiooni vastuvõtt tähendab samas ka eesmärki
lõpetada maailma ainsa juudiriigi olemasolu.
Leevendamaks ÜROs vastu võetud resolutsiooni,
kinnitas USA uus ÜRO suursaadik Linda Thomas-Greenfield,
et USA on endiselt otsustavalt pühendunud
Iisraeli julgeoleku tagamisele.
Suursaadik käis nädala eest Iisraelis ja kinnitas,
et USA on endiselt Iisraeli juleoleku garanteerija
ja toetab ka Palestiina riiki.
Tema sõnul need kaks asja ei välista teineteist,
sest ka palestiinlased väärivad oma riiki
ja õigust elada oma riigis rahus, vabalt ja väärikalt.
Thomas-Greenfield ei võtnud seisukohta
peaminister Naftali Bennetti avalduse suhtes,
et juba kümme aastat pole Iisraelil olnud palestiinlaste poolel partnerit,
kellega läbirääkimisi pidada.
Nad keelduvad süstemaatiliselt Iisraeli riigi tunnustamisest
ja eemaldamast oma Rahvushartast
Iisraeli riigi hävitamist puudutavaid artikleid, ütles Bennett.
Nad keelduvad sama süstemaatiliselt kõrvaldamast oma kooliõpikutest
kõiki valele ajaloole viitavaid fakte
ja ka terrorismi imetlemise õhutamisele viivaid õpetusi.
Kellega siis läbirääkimisi pidada ja mille üle, küsis peaminister Bennett.
Iisrael, Jordaania ja AÜE sõlmivad lähipäevil lepingu,
mille järgi Jordaania kõrbes asuv päikesepark toodab Iisraelile elektrit
vastutasuks Iisraelis asuvast desalineerimistehasest
Jordaaniale tarnitava vee eest.
Meediaväljaande Walla netilehe raporti teatel
allkirjastatakse leping järgmisel nädalal Dubais
pärast kolme riigi vahel kuid väldanud salajasi kõnelusi.
Seda plaaniti allkirjastada juba kahe nädala eest
Glasgow rahvusvahelisel kliimakonverentsil,
kuid peaminister Bennett palus selle edasilükkamist
Iisraelis vaidlusi tekitanud eelarvehääletuse järgsele ajale.
Lepingu järgi ehitab AÜE Jordaaniasse päikeseelektrijaama,
mis toodab elektrit ka Iisraelile.
Vastutasuks toimetab Iisrael Jordaaniale puhast vett,
mida saadakse nende desalineerimistehastest.
Iisraeli ja Jordaania suhted on olnud viimastel aastatel väga jahedad,
eelkõige Templimäge puudutavatest usulistest erimeelsustest johtuvalt,
mis vaevalt kuhugi kaovad ka nüüd sõlmitava lepingu tõttu.
Eelmine nädal leidis Istanbulis, Türgis aset omapärane sündmusteahel,
mille tulemusel sattus Iisraeli abielupaar vangi,
süüdistatuna sõjalises ja poliitilises spionaažis.
Iisraeli Eggedi firma bussijuhtidest abielupaar oli Istanbulis puhkamas
ja käis tutvumas Türgi kõrgeima hoone Camlica Toweriga
ning tegi seal pilte riigi presidendi Erdogani paleest.
Kohalviibinud ettekandja nägi juhtumit ja teatas asjast politseile,
kes vahistas nii paari kui nende kohaliku tuttava
ja toimetas nad vanglasse kohtuistungit ootama.
Iisraeli peakonsul Istanbulis kuulis asjast, teavitas Iisraeli ametnikke
ja nii muutus see riikidevaheliseks poliitiliseks küsimuseks,
kus osalesid nii Iisraeli peaminister kui riigi president Isaac Herzog.
Türgi president Erdogan mõistis lõpuks, et asi polnud spioneerimises,
kui pildistati üht riigi tuntuimat hoonet ja kõik lõppes õnnelikult,
kui abielupaar keerukate diplomaatiliste meetmete järel
lõpuks tagasi kodumaale naasis.
Halvimal juhul ähvardas neid isegi 20 aastane vanglakaristus
Türgi vanglas, mida peetakse üheks maailma halvamainelisimaks.
Rumeenia Senat on võtnud vastu seaduse,
mille järgi kõik kesk- ja kutsekoolid kohustatakse õpetama
teatud holokausti ja juudi ajalugu puudutavaid õppeaineid.
Seaduse järgi alustatakse kursusi alates 2023. aastast.
Õpetuse sisu eest vastutab riigi haridusministeerium,
mis koostas õppematerjali
koos Elie Wieseli nimelise Rumeenia Holokaustiuuringute Instituudiga.
Rumeenia on olnud viimastel aastatel
üks kogu Euroopa tõsisemaid antisemitismi kasvulavasid
ja seal on ka väga jõuline neonatside liikumine,
mille mõju noorsoole püütakse nende haridusmeetmetega hillitseda.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale!
Toimetus soovib kõigile vaatajaile ka õnnistatud advendiaega!
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee