JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola.
Head pühakutepäeva! Mõned tänased teemad -
Valitsuse araablasest liige teeb koostööd Hamasiga?
Valitsuses sügavad erimeelsused
Iraani vastu tuleb teha rünnak veel käesoleva aasta sees
Iisraeli Kanal 13 paljastas nädala eest ühes saates,
et riigi valitsuses osaleva araablaste partei Ra'ami üks liige
on teinud tihedat koostööd Gazat valitseva Hamasiga.
Ühendus Ad Kan ja foorum Choose Life ehk Vali Elu
avaldasid oma uurimuse tulemused,
mille järgi Ühendatud Araabia Nimekirja liikmed
olid aidanud Hamasile raha toimetada.
Araabia nimekirja tippliige Razi Issa, kes osaleb ka Shura nõukogus,
on külastanud ka Gazat ja kohtunud Hamasi tippametnike
ning ka terroristidega, kes on teinud rünnakuid Iisraeli objektide pihta.
Uurimus paljastas sedagi, et Iisraeli uue riigieelarve kohta
olevat lekkinud araabia partei kaudu infot Hamasile.
Intervjuus Liibanoni lehele al-Akhbar rääkis üks kõrge Hamasi liige,
et rühmitus kukutab Iisraeli praeguse valitsuse eelarvehääletusel,
kui valitsus ei nõustu nende esitatud nõudmistega.
Uurimuse teinud ühenduse Ad Kan juht Gilad Ach
kommenteeris uurimuse tulemust tõdemusega,
et esimest korda Iisraeli riigi ajaloos rahastavad Iisraeli maksumaksjad
terroristide rühmitust, kelle eesmärgiks on tappa võimalikult palju juute.
Mitmel eri põhjusel on Iisraeli peaministripartei Yamina toetus
viimastel arvamusküsitlustel langenud selliste arvudeni,
et ei ületaks enam parlamenti pääsemiseks vajalikku valimiskünnist.
Saate ettevalmistamise ajal polnud veel selge,
kuidas kahe päeva eest toimunud eelarve esimesel lugemisel läks,
kuid kõigi ennustuste järgi pidi see tulema ülimalt tasavägine.
Lõplik eelarve peab valmima pühapäevaks, 14. novembriks.
Iisraeli rahvas pole harjunud kogu oma iseseisvuse ajaloo vältel,
et neli araablasest rahvaesindajat võivad valitsust oma haardes hoida
ja otsustada isegi selle koospüsimise või langemise üle.
31. oktoobri arvamusküsitlused näitavad selgelt,
et kukutatud Likudi partei juht Benjamin Netanyahu
on ülekaalukalt populaarseim poliitik riigijuhi kohale.
Kui valimised peetaks nüüd,
saaks partei parlamendis vähemalt viis kohta rohkem
ja suudaks moodustada enamusvalitsuse.
Mainitud arvamusküsitlused ja negatiivne avalik arvamus
on sundinud kestast välja ronima ka peaminister Naftali Bennetti.
Iisraeli Kanal 12 saadud info põhjal
olevat Bennett öelnud kinnisel kabinetiistungil,
et valitsus variseb kokku, enne Yair Lapidi peaministriks saamist.
See peaks toimuma 2023. a augustis, kui valitsus nii kaua koos püsib.
Just selles Bennett kahtleski.
Isegi kui eelarve läbi läheks, on väga tõenäoline,
et valitsus pole piisavalt teovõimeline eelarve võimaliku heakskiitmise
ja rotatsioonil põhineva võimuvahetuse vahelisel ajal,
olevat Bennett tõdenud.
Otsekui vastusena eelmisele
ja peaministri rohkelt meediavastukaja saanud avaldusele,
lükkas välisministrina teeniv Yair Lapid kogu Bennetti hinnangu ümber,
kinnitades, et valitsus on teovõimeline kuni võimuvahetuseni.
Lapidi väitel tekkis Bennettiga seotud raport
valitsuskoalitsioonis kasvanud pingete keskel
ja päev pärast seda, kui sama ajaleht intervjueeris Ayelet Shakedi,
Bennetti lähedast poliitilist liitlast,
küsides, kas Yamina partei kahtleb rotatsioonis,
mille järgi Lapid peaks hiljem peaministriks saama.
Parem-, vasak- ja tsentristlikest parteidest
ning islamistlikust koalitsioonist koosnev parlament
peab järgmise aasta eelarve vastu võtma 4. novembri hääletusel
ning Bennett ja teised ministrid on hoiatanud paadi kõigutamise eest
enne hääletust.
Kui kauaoodatud eelarvet, mis oleks esimene pärast 3-aastast vaheaega,
tähtajaks vastu ei võeta,
läheb koalitsioon automaatselt laiali ja käivituvad uued valimised.
Septembris toimunud esimene lugemine õnnestus,
kuigi äärmiselt napilt.
Ka mõned peaministripartei rahvaesindajad on teatanud,
et jätavad kas hääletamata või hääletavad selle vastu,
sest see annab araabia parteile liiga palju võimu.
Opositsioonis oleva Likudi partei rahvaesindaja Tzachi Hanegbi
ütles nädala eest toimunud üritusel,
et kui rahvusvaheline üldsus ja Iisrael tahavad tagada,
et Iraan järgmise kümne aasta vältel tuumarelva ei saa,
tuleb sinna teha sõjaline rünnak veel käesoleva aasta jooksul.
Seda vaid sel juhul, kui lähinädalail ei sõlmita uut tuumalepet.
Iraan on siiski teatanud, et võib naasta kõnelustelauda juba novembris,
kuid ei midagi enamat.
Läbirääkimisi Iraaniga on peetud aastaid,
nii et kõnelustelauda naasmine ei taga veel,
et Iraan aktsepteeriks lääneriikide esitatud tingimusi,
millest ta on seni keeldunud.
Iisraeli valitsuse opositsiooni esindaja Hanegbi
lubas valitsusele opositsiooni toetust,
kui see sõjalise aktsiooni kasuks otsustab.
Siirdume Iisraeli sisepoliitikast uuesti Rootsi,
kust kuuleb omapäraseid uudiseid.
Rootsi haridusamet soovitab õpilastel klassis harjutusi teha,
kus nad peavad tõestama, et holokausti pole toimunud.
Õppetunnid, mis olevat väidetavalt mõeldud
aitama noortel mõista konspiratsiooniteooriaid,
avaldati kohalike raportite järgi õpetajatele mõeldud käsiraamatus.
Juhtnöörides soovitatakse järgmisi tegevusmudeleid:
"Üks grupp peab leidma netist saadud faktide ja info põhjal
vähemalt kolm põhjendust sellele, et holokausti pole kunagi toimunud.
Nad võivad ka küsida teistelt, mida nood usuvad ja miks."
Teises näites paluti õpilastel väita,
et 1969. a toimunud Apollo maandumine kuul
oli fabritseeritud
ja nimetada nii see kui holokaust "küsitavateks teemadeks".
Rootsi Juutide Kesknõukogu esimees Aron Verständig
nimetas õppetunde kriitiliselt veidrateks ja lisas:
"Kuigi neil on ilmselt head kavatsused,
eksisteerib oht, et holokausti hakataksegi küsitavaks pidama."
Lõuna-Ameerika riigis Tšiilis ilmuv ajaleht El Mercurio
avaldas oma juubeliväljaande samal ajal
ühe natside juhi Herman Göringi 75. surmaastapäevaga.
Leht tutvustas väga detailset kirjeldust massimõrvari lapsepõlvest,
seiku tema sõjaväekarjäärist
ja suhtest Adolf Hitleriga koos rohke pildimaterjaliga.
Tšiili juudikogukond nimetas artiklit natsismi väljavabandamiseks
ning sisult ja stiililt avaldamiskõlbmatuks.
Saksamaa suursaatkond Santiagos teatas Twitteris,
et tahab asja väga selgeks teha:
"Too mees oli süüdi suurtes inimõigusrikkumistes
ja oli üks natsirežiimi alustalasid.
Kuskil ei tohi olla ruumi õigustada või vähetähtsustada
olgu moraalselt või poliitiliselt
tema hirmuäratavat rolli natsirežiimi või holokausti ajal."
Pärast 2. Maailmasõja lõppu vältis suur hulk natsikurjategijaid kohut,
põgenedes erinevatesse Lõuna-Ameerika riikidesse,
kust nad poliitilist asüüli said.
Herman Göring nende hulka ei kuulunud.
Ta mõisteti surma Nürnbergi sõjatribunalil,
kuid jõudis enne kohtuotsuse täidesaatmist endalt elu võtta.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale!
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee