JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
Konsulaadiküsimus ja asundused
tekitavad hõõrumist USA-Iisraeli suhetes
Kas Negevi beduiinidest saab uus probleem?
Haifas surevad kalad tekitavad teadlaste seas küsimusi
Iisraeli välisministri Yair Lapidi
ja tema USA ametivenna Anthony Blinkeni kõnelustel
kerkis esile kaks teemat,
mis paistavad riikide vahel hõõrumist tekitavat.
Peamisena tõusis esile Iisraeli poolt taasalustatud uusehitus Läänekaldal
ehk Juuda ja Samaaria nn Oslo 2 lepingu järgsetel C-aladel.
Kuigi välisminister Blinken ei nõudnud otseselt nende lõpetamist,
oli tema sõnum üsna selge.
Seni kui palestiinlastega pole kokku lepitud,
pole ehitamine soovitav,
sest see raskendab kahe riigi lahenduse teostamist.
Iisraeli praegune valitsus on siiski jätkanud uute elurajoonide rajamist,
toetudes just mainitud Oslo 2 lepingule,
mille kiitis heaks ka USA toonane, president Clintoni valitsus.
Selle järgi jääb C-ala täielikult Iisraeli kontrolli alla,
kuni palestiinlastega teisiti kokku lepitakse.
Palestiina omavalitsus on keeldunud kõnelustest juba ligi kümme aastat.
Teine ja ehk keerulisemgi küsimus
on USA nõue nn Palestiina konsulaadi avamise kohta Ida-Jeruusalemmas.
Iisrael on selle vastu,
sest see annaks palestiinlastele signaali,
nagu USA toetaks nende nõudmisi ka Jeruusalemma jagamise kohta.
Konsulaarteenustega palestiinlastele
tegeletakse USA praeguse Jeruusalemma konsulaadi kaudu
ja peaminister Naftali Bennett eitab kategooriliselt
nagu Iisrael oleks järele andmas USA presidendi Joe Bideni nõudele
konsulaadi avamise kohta.
Need asjad võivad saada siiski praeguse valitsuse komistuskiviks,
sest umbes kahe nädala pärast hääletab Knesset eelarve üle
ja USA valitsus on lubanud hoiduda
jõulistest nõudmistest konsulaadi suhtes vähemalt seni,
kui selgub, kas valitsus suudab eelarve vastu võtta.
Iisraeli armee on korraldanud viimastel nädalatel
mitmeid erinevaid õppusi Gaza sektori lähistel,
signaliseerides sellega Hamasile,
et IDF on valmis reageerima kõigi vahenditega
Hamasi sõjalisele tegevusele.
Kuna Iisraeli praegune valitsus on alistunud korduvalt
nii Jeruusalemma Templimäega seotud küsimustes
kui üldisemalt valitsuse araabia partei nõudmistele,
on Gazas valitsev Hamas tõlgendanud seda nõrkusena ja usub,
et on nüüd lähemal oma eesmärkidele.
Iisraeli armeel on siiski selged käsud ka Hamasi suhtes.
Armeejuhid on avalikult signaliseerinud,
et kõigile Hamasi sõjalistele rünnakutele
reageeritakse kiiresti ja jõuliselt.
Kuigi viimasel ajal on olnud rahulik,
teame, et Hamas on valmistunud alustama taas raketituld
ja süttivate õhupallide läkitamist meie poole,
ütles Gaza divisjoni ülem major Yair Ben David.
Seetõttu oleme valmis koheselt reageerima
ja meie praegune tehnika üllatab Hamasi kiiresti ja tõhusalt,
tõdes major oma avalduses.
Iisraeli armee ja piirivalve probleemid
ei piirdu enam üksnes Gazast lähtuva Hamasi ja Islamidžihaadi ohuga.
Ka Negevi beduiinid on hakanud relvastuma
ning esitama nõudmisi omanikuõiguste ja kontrolli suhtes.
Negevi kõrb on olnud sajandeid beduiinide traditsiooniline eluala
ja neid elab piirkonnas hinnanguliselt veidi üle 200 000,
jagunenuina tosinatesse erinevatesse hõimudesse ja klannidesse.
Viimaste aastateni on nende peamiseks elatusvahendiks olnud
kitsede, lammaste ja kaamelite karjatamine,
kuid nüüd on sellega seotud ka palju ohtlikumaid elemente,
nimelt relvade ja lõhkeainete salakaubavedu.
Iisraeli Ynet Newsi teatel on beduiinid,
kes on rohkesti ka Egiptuse pool Siinaid, hakanud smugeldama relvi,
lõhkeaineid ja rakette üle piiri ja müünud neid ka Hamasile Gazasse.
Iisraeli piiripolitsei võimalused
valvata kogu sadadesse kilomeetritesse ulatuvat piiri
on väga piiratud, mistõttu beduiiniklannidel,
kelle hõime elab mõlemal pool piiri,
suhteliselt lihtne Eilatist Rafah'ni ulatuvat tarastatud piiri nii ületada
kui selle alt läbi tungida.
Iisraeli valitsused on püüdnud nende eluasemevõimalusi moderniseerida,
kuid peamiselt sunniitlikku islamit tunnistavad hõimud
pole huvitatud Iisraeli seaduste järgimisest
ega muustki ühiskondlikust organiseerumisest.
Liibanoni siseolukord jätkab allakäiku.
Riigi majandus on olnud pikalt vabalanguses,
mis on viinud väga tõsiste siseprobleemideni.
Eelmine nädal
muutusid valitsusvastased meeleavaldused vägivaldseks
ja viisid relvastatud kokkupõrgeteni,
kus hukkus kuus inimest ja veel kümned said tõsiselt viga.
Meeleavaldused algasid rahva protestidena seetõttu,
et valitsus pole teinud midagi
aasta taguse võimsa plahvatuse põhjuste väljaselgitamiseks.
Toona hävines ligi kolmandik Beirutist ja sajad tuhanded kaotasid kodu.
Märulite algatajaks olid nii šiiitlik Hezbollah
kui sama usku tunnustav võitlusrühmitus Amal,
kes nõudsid plahvatuse põhjuseid uuriva grupi,
eriti selle juhi ametist kõrvaldamist.
Mõlemal ühendusel, eriti Hezbollah'l, arvatakse põhjendatult olevat alust
takistada plahvatuseni viinud põhjuste välja selgitamist.
Liibanoni peaminister Najib Mikati õhutas rahvast rahulikuks jääma
ja hoiatas neid ka kodusõja võimaluse eest.
Umbes nädal tagasi uhtus meri Põhja-Iisraelis Haifa rannikule
kümneid tuhandeid surnud kalu ja teisi mereelukaid.
Teadlasi hämmeldavad nende kalasurmade põhjused,
kuid kahtlused osutavad
Hiina hallatavale osale Haifa sadamas.
Hiina firma rentis 25 aastaks osa Haifa uuest kaubasadamast,
ja nüüd uuritakse, kas hiinlaste tõttu
on pääsenud merre ehk mingeid mürke.
Haifa piirkonnas on rohkesti erinevaid tehaseid,
mis on samuti võimalike juurdluste objektiks,
sest kalade surm võib johtuda mingi kemikaali pääsemisest merre.
Iisraeli usuringkonnad on juba valmis seostama hukkunud kalu ja linde
lõpuaegadega seotud prohvetlike ennustustega.
Nad juhtisid tähelepanu
prohvet Hoosea raamatu 4. peatüki 3. salmile,
kus mainitakse rahva ja preestrite suurte pattude tulemusel
ka metsloomade, taeva lindude ja mere kalade kadumist.
Iisrael on olnud võitluses koroonaviiruse vastu maailma juhtriik,
kus vaktsineerituse tase
on jõudnud ka kolmanda doosi osas juba enamiku riigi kodanikeni.
Riigis on siiski sadu tuhandeid ultraortodoksi juute,
kelle seas levib viirus umbes kaks korda kiiremini
kui ülejäänud rahva seas.
Kui muu elanikkonna seas on viirusse nakatunud
vaid alla 14 % inimestest,
siis haredi juutide keskel on sama protsent 31.
Iisrael püüab siiski avaneda turismile
vähemalt osaliselt veel käesoleval sügisel
ja leevendada samas ka kodanike reisipiiranguid teistesse maadesse.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale!
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee