JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
Araabiapartei Ra'am ähvardab uute valimistega
Iraan: Oleme juba sõjas Iisraeliga
Uued tingimused tuumakõnelustele
Iisraeli sisepoliitikas kasvavad taas pinged,
sest valitsuse neli araablasest rahvaesindajat
ähvardavad koalitsioonist lahkuda,
kui ei täideta nende pereuuendamist puututavaid nõudeid.
Asi on riigis pikalt valitsenud kodakondsusseaduses,
mille üheks oluliseks osaks on mainitud pere uuendamine.
Realiseerudes tähendab see Iisraeli kodakondsuse andmist
ka neile palestiinlastele, kes on abiellunud iisraellasega.
Enamiku juhtumite puhul on tegu riigi araablastest kodanikega,
kuid valitsuses kardetakse,
et see võib avada tee taotlusteks ka varem sõlmitud abieludele.
Samas nähtaks antud praktika tulemusi ka tulevastel valimistel,
kus see vähendaks Iisraeli kodanike ja riigi araabia rahvastiku vahet
ning võib oluliselt kasvatada kahe riigi lahendust toetavaid gruppe.
Parlament peaks hääletama seaduseelnõu üle umbes kuu pärast,
14. novembril.
Valitsus püüdis hääletust juba edasi lükata,
kuid opositsioon ei luba, sest eelnõu ei leia toetust
ka kõigi peaministripartei religioossete parlamendiliikmete seas.
Bennetti-Lapidi valitsuse töövõime võib niigi ummikusse sattuda,
sest umbes kuu aja pärast hääletatakse ka eelarve teemal,
mis võib samuti valitsuse kukutada,
kui ei nõustuta araabia parlamentääride nõudmistega.
Iisraeli valitsuses esineb ka laiemat lõhenemist,
sest selle vasakparteisid esindavad rahvaesindajad ja ministrid
kohtusid palestiinlasi esindava Mahmoud Abbasiga,
et arutada kahe riigi lahendust.
See on vastuolus peaminister Naftali Bennetti suunaga,
sest ta on avalikult ja selgelt teatanud,
et ei kavatse Abbasiga ei kohtuda ega vestelda enne,
kui too ei loobu ICCs e Rahvusvahelises Kriminaalkohtus,
mis ei oma Iisraelis jurisdiktsiooni,
väidetavate sõjakuritegudega seotud uurimustaotlustest.
Peaministriparteisse Yaminasse kuuluv siseminister Ayelet Shaked
tõdes karmilt, et valitsus ei kavatse pidada läbirääkimisi isikutega,
kes eitavad holokausti ja süüdistavad Iisraeli seaduslikku valitsust
mingi ajaloolise Palestiina riigi okupeerimises.
Iisraeli valitsuse ellujäämisvõimalusi kahandab veelgi
riigi tulevane võimalik peaminister ja selle suurima partei juht,
praegune välisminister Yair Lapid.
Teda peetakse juba praegu kulisside taga riigi õigeks juhiks,
sest Naftali Bennettil on parlamendis
vaid tema Yamina partei viis rahvaesindajat
Lapidi Yesh Atidi 19 vastu.
Umbes nädala eest Bahreini pealinnas Manamas Iisraeli saatkonda avades
tõdes välisminister Lapid sellele järgnenud pressikonverentsil,
et toetab palestiinlaste ja Iisraeli vahelise konflikti lahendamiseks
kahe riigi lahendust.
Täna pole see veel ehk aktuaalne, kuigi kõnelusi tuleks siiski pidada,
aga 2023. a augustis tema peaministriks saades
võetakse see tõsiselt teemaks, mainis Lapid.
Samas avaldas ta soovi,
et diplomaatilised suhted sõlmitaks üha rohkemate Iisraeli naabritega,
kuid hoiatas ka pidevalt kasvava ohuteguri eest, mida kujutab Iraan,
kes tahab kahjustada kõiki
Pärsia lahe ja Lähis-Ida riikide ning Iisraeli vahelisi suhteid.
Läheme Iraani ja selle uuenenud jõupoliitika juurde,
mis puudutab lisaks Iisraelile
ja temaga diplomaatilistes suhetes olevatele riikidele ka teisi maid.
Kaspia mere läänerannikul asuv Aserbaidžaan,
kel on olnud Iisraeliga tavaliselt head suhted
nii sõjaliselt kui majanduslikult,
on sattunud Iraani sõjalise jõudemonstratsiooni objektiks.
Oktoobri alguses korraldas Iraan, kes asub samuti Kaspia mere ääres,
ulatusliku sõjalise õppuse
Aserbaidžaani Kaspia mere piiri lähedal.
Õppusel osales hulganisti sõjalaevu, tanke ja lennukeid, ning nn droone,
mida Iraan käis tutvustamas täpselt kahe riigi vahelise merepiiri ääres
ja ka teiste riikide maismaapiiri ääres.
Iraan süüdistas avalikult Aserbaidžaani valitsust
ulatuslikus sõjalises ja luurekoostöös Iisraeliga,
ja eriti selles, et aserid on lubanud Iisraelil kasutada oma lennuvälju
luure ja sabotaažidega seotud Iraani-vastasteks rünnakuteks.
Iraani praegune valitsus ühendas süüdistustega ka nende tähtsaima,
tuumaprogrammiga seotud eksperdi Mohsen Fakhrizadeh' atentaadi,
mille taga oli Iraani uskumuse järgi Iisraeli välisluureteenistus Mossad.
Rünnak toimus aasta eest novembris, kui mainitud tuumateadlane
hukkus kaugjuhitava automaadi kuulivalangus
ja kus Mossad olevat kasutanud üheks baasiks Aserbaidžaani.
Riigi president Ilham Aliyev avaldas muret,
et Iraan kasutab oma relvajõude
tõelise põhjuseta täpselt riikidevahelise piiri ääres,
mida polevat juhtunud üle 30 aasta.
Septembri lõpus peetud ÜRO peaassamblee raames
toimus tavapäraselt taas
riigijuhtide arvukaid ja jõulisi sõnavõtte,
nii kohapeal kui video vahendusel.
Üks neist tuli Iraani poolt, kelle ülemjuht ajatolla Ali Khamenei
väljendas otseselt sama, mida kõik tema valitsusaja presidendid
ja tema eelkäija ajatolla Khomeini on varem öelnud.
Tema sõnul tuleb Iisrael hävitada. See on vältimatu selleks,
et regiooni sünniks tõeline ja kestev rahu,
tõdes praeguse juhi Khameini esindaja Lotfollah Dezhkam.
Tema sõnul püüab USA upsakas valitsus
seda vältimatut sündmust edasi lükata,
kuid see ei muuda kuidagi fakti,
et sõda Iisraeli või nende väitel sionistliku režiimi vastu on juba alanud
Samal ajal on esile kerkinud teisigi arvamusi.
Saksamaal elav,
Iraani valitsuse hukkamise eest põgenenud Sheina Vojoudi aga ütles,
et Iraani rahvas pole tegelikult Iisraeli vaenlane.
"Meil on olnud Iisraeliga traditsiooniliselt head suhted
ja Iraani rahvas ei taotle Iisraeli hävitamist,
vaid heade suhete jätkumist riigiga.
Meie riigi tõeline vaenlane on Iraani praegune usuline valitsus,
mille pidevad vihakõned ei esinda rahva tõelist tahet."
Jätkame Iraani ja USA teemadel.
Kõnelused, mis püüavad tuua Iraani tagasi seisu,
mis kehtis 2015. a juulis,
on mitu nädalat põhimõtteliselt paigal tammunud.
Mõlemad pooled on lukustanud end nii tihedalt oma punkritesse,
et ilma mainet kaotamata on neist võimatu edasi liikuda.
Nüüd tõi Iraan lisaks lauale uued nõudmised,
mis on osaliselt siiski samad,
mis on seni takistanud tõelise dialoogi jätkamist.
Nende uusim nõue USA-le on, et Bideni valitsus vabastaks
10 mlrd USD mahus Iraanile kuuluvaid külmutatud vahendeid,
ja alles pärast seda hea tahte žesti võib Iraan teatada,
millal ollakse valmis kõnelustelauda naasma.
USA-l on võimatu ettepanekut aktsepteerida,
sest Joe Biden on korduvalt kinnitanud,
et Iraan peab esmalt loobuma tuumaprogrammist,
ja lubama IAEA inspektoreile vaba pääsu sinna,
kus nad tahavad tuumaprogrammi uurida.
Lisaks peab Iraan loobuma ballistiliste rakettide programmist
ja uraani edasi rikastamisest.
Mõlemad rikuvad julmalt mainitud JCPOA lepingut.
Iraan pole kummagagi kunagi nõustunud,
nii et võimalik seitsmes kõnelusvoor Austria pealinnas Viinis
on ilmselt ette nurjumisele määratud.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale!
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee