JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
Iisraeli riigieelarve läbis esimese lugemise
Iisrael ja Iraani võimalik tuumarelv
Konsulaadi avamine Jeruusalemmas oleks viga
Iisraeli rahandusminister Avi Lieberman
tutvustas umbes kuu aja eest valitsuspartnereile uut riigieelarvet
ehk tulu- ja kuluhinnanguid kaheks järgmiseks aastaks.
Araabiapartei Ra'ami neli esindajat teatasid siis üksmeelselt,
et ei hääleta kunagi sellise eelnõu poolt.
Kahe nädala eest esitas Lieberman uue eelnõu
ja see kõlbas ka araabia parteile,
sest hõlmas nende nõudmistele vastavaid mööndusi,
ja eelarve kiideti Knessetis esimesel lugemisel heaks,
kuigi minimaalse võimaliku häältearvuga.
Eelarve lõppsumma käesolevaks aastaks on ca 432 miljardit seeklit,
ehk ca 110 miljardit eurot ja tuleval aastal veidi suurem,
ca 452 miljardit seeklit ehk ca 115 miljardit eurot.
Suurimad kuluartiklid on kaitsejõud, kes saavad ca 73 miljardit
ehk eurodes veidi üle 18 miljardi.
Järgmiseks on haridus,
kuhu suunatakse veidi vähem kui kaitsekuludeks.
Tervishoidu panustatakse ca 45 miljardit
ehk eurodes veidi üle 10 miljardi.
Eelarve läbiminek nõuab kolme lugemist,
millest viimane ja tähtsaim toimub 4. novembril.
Kui Knesset siis eelarvet heaks ei kiida,
ootavad ees parlamendi laialiminek ja taas uued valimised.
Kõik opositsiooniparteid on eelarveeelnõu täiesti maha laitnud,
süüdistades valitsust riigi müümises nii Mahmoud Abbasile Läänekaldal
kui araabia partei juhile Mansour Abbasile.
Rahvusvahelised kõnelused Viinis, Austrias,
lääneriikide, USA ja Iraani vahel
2015. a sõlmitud JCPOA lepingu juurde naasmise teemal,
on mitu nädalat paigal seisnud.
Pärast seda, kui Iraanis tuli võimule uus president Ebrahim Raisi,
pole kõnelusterindel mingeid edusamme tehtud.
See on pannud muretsema
vähemalt Iisraeli sõjalis-poliitilised ja tuumatehnikaeksperdid.
Eelmise valitsuse aegne Iisraeli suursaadik USAs Ron Dermer,
kes oli Netanyahu usaldusalune, ütles intervjuus Israel Hayomile,
et tema nägemuse järgi ei tee rahvusvaheline üldsus, sh USA,
lõpuks midagi Iraani tuumarelvahanke takistamiseks.
Maailm lihtsalt lubab seda ühe vältimatu halva asjana,
millega tuleb elama õppida, ütles Dermer.
Kõik tahtsid kunagi peatada Pakistani tuumariigiks saamist
ja kogu maailm lubas ära hoida, et Põhja-Koreast ei saaks tuumariiki,
kuid mõlemal on täna tuumarelv.
USA presidendid Bush noorem, tema järel Obama
ja nüüd Biden vandusid, et Iraanist ei saa kunagi tuumarelvariiki.
Sama ütlesid ka Prantsusmaa, Saksamaa ja Suurbritannia juhid,
kuid keegi lihtsalt ei tee midagi, et seda ära hoida, tõdes Dermer.
Iraan püüab Iisraeli sisse piirata põhjast, lõunast ja idast,
relvastades Hezbollah't, Hamasi ja Süüriat arvukate rakettidega,
nii et nood julgeksid Iisraeli rünnata
ja Iisrael ei julgeks enam vastu rünnata.
Kui Iisrael tahab ära hoida Iraani tuumarelvavalmidust,
peab ta tegema seda üksi ja üsna kiiresti,
sest Iraan on vaid paari kuu kaugusel
piisavast, tuumapommiks vajalikust materjalikogusest,
ütles Dermer lõpetuseks.
Viie aasta eest allkirjastas Hiina firma SIPG
ehk Shanghai International Port Group Iisraeli ministeeriumiga
25-aastase lepingu Haifa sadama uue konteinerterminali rentimiseks.
Umbes 5,5 miljardit seeklit e 1,5 miljardit eurot maksnud terminal
avati veidi rohkem kui nädal tagasi.
Iisraeli ministeeriumi teatel oli see vältimatu,
sest riigis polnud piisavalt mahtu suurte laevade vastuvõtmiseks
ja sadamaliikluses olid juba tõsised ummikud.
Nüüd valminud terminal suudab vastu võtta ülisuuri konteinerlaevu
ning saab transiidikeskuseks USAst ja Euroopast saabuvaile laevadele,
nii et see omab Lähis-Idas ulatuslikku mõju,
eriti araabiariikidele, kellega Iisraelil on diplomaatilised suhted.
Sadamahanked ei piirdu Iisraeli valitsuse sõnul Haifaga,
vaid aasta lõpuks avatakse sarnane terminal ka Ashdodis,
kus hakkab opereerima Šveitsi firma.
Iisraeli uuel peaministril näib olevat eelkäijaga võrreldes
märgatavalt lõdvem suhtumine välispoliitikasse,
sest nagu eelmises saates rääkisime,
kohtus kaitseminister Gantz Palestiina omavalitsusega
ja eraldas neile 150 miljoni USD suuruse laenu.
Riigi uus president Isaac Herzog tegi aga salavisiidi Jordaaniasse
ja kohtus selle pealinnas Ammanis kuningas Abdullah' II-ga,
kellega eelmine peaminister Netanyahu
polnud kaks aastat rääkinud.
President Herzog ja kuningas Abddullah arutasid
pingete leevendamist kahe riigi vahel, kaubandussuhteid
ja kogu regiooni õrna tasakaalu stabiliseerimist.
Riikide suhteid on vaevanud enim Templimägi Jeruusalemmas,
mille haldamist Jordaania peab mingil põhjusel oma ainuõiguseks,
kuigi riikide vahel 1994. a sõlmitud rahuleping mainib spetsiifiliselt,
et paika võivad külastada vabalt ka kõigi teiste usundite esindajad.
Lisaks Templimäele
avaldab Jordaania Iisraelile survet kahe riigi lahenduse
ja Jeruusalemma jagamise suhtes mõlema riigi pealinnaks,
mis aga ei sobi Iisraeli nüüdse valitsuse plaanidega.
Riikidel on kõigest hoolimata
toimivad majandus ja julgeolekupoliitilised suhted.
Iisrael müüb Jordaaniale maagaasi
ja jagab nendega osaliselt Kinnereti veevarusid.
Nüüd Lähis-Idast veidi kaugemale. Kariibi mere saareriigis Jamaikal
on tekkinud jõulised protestid USA vastu.
Kohalike kristlaste kriitika on tabanud eelkõige USA saatkonda.
Protestid johtuvad sellest,
et USA suursaatkondade ja konsulaatide lipumastidesse
on USA lipu alla heisatud nn vikerkaarelipp.
Vastava korralduse olevat andnud riigi uus president Joe Biden.
Kunagi varem pole seda tehtud ning Jamaika kristlased,
kes moodustavad riigi rahvastikust umbes 70 %,
imestavad väga avalikult, miks USA, kelle saatkond tõi riiki kristluse,
tegutseb nüüd ise selle seadluste vastu.
Rohkem kui 90 % Jamaika kristlastest on protestandid.
Samasoolised abielud ja kooselud on riigis keelatud,
nagu enamikus teisteski Kariibi mere saareriikides.
USA presidendi ettepanek, õigemini määrus, selle kohta,
et Jeruusalemmas tuleb taas avada
viis aastat suletud olnud nn palestiinlaste konsulaat,
oleks mitmes mõttes suur viga,
ütles Iisraeli välisminister Yair Lapid nädala eest meediale peetud kõnes.
Konsulaat suleti eelmise presidendi Trumpi käsul,
sest ta allkirjastas USA Kongressis vastu võetud seaduse
Jeruusalemma kohta Iisraeli jagamatu pealinnana.
Seetõttu ei saa linnas olla palestiinlastele mõeldud konsulaati,
kuna see annaks neile vale signaali,
õhutaks nõudmisi kahe riigi lahenduse suhtes ja näitaks,
et USA aktsepteerib Jeruusalemma ka Palestiina pealinnana.
Palestiinlasi puudutavate küsimustega
tuleks tegeleda nende valitsuslinnas Ramallah's, ütles Yair Lapid.
Kõik endise konsulaadi muud asjad on antud suursaatkonna pädevusse
ja nii pole enam vaja avada erilist konsulaati ainult palestiinlastele.
President Bideni teate tõttu konsulaadi võimaliku avamise kohta
on palestiinlaste juht Mahmoud Abbas
ja peaminister Mohammad Shtayyeh nõudnud selle kiiret ellu viimist.
Parandus eelmine nädal edastatud uudise kohta,
mis puudutas peaminister Bennetti poolt USA presidendile tsiteeritud
Jesaja kirjakohta. The Jerusalem Posti algse teate järgi
olevat see olnud Jesaja 60. peatüki 40. salm.
Sellist numbrit aga antud peatükis pole,
nii et Bennett tsiteeris Bidenile 60. peatüki 4. salmi,
kus mainitakse Iisraeli laste naasmist oma maale.
Ta luges antud salmi esmalt heebrea ja siis inglise keeles.
Toimetus vabandab vea pärast.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale!
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee