JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
Peaminister Bennett käis USAs
Afganistanis algas tagakiusamine
'Ei' kahe riigi lahendusele, ütleb peaminister Bennett
Iisraeli peaminister Naftali Bennett sõitis neljapäeval,
vaid paari päeva eest,
USA presidendi Joe Bideni kutsel Ühendriikidesse.
Visiidi päevakorra kohta oli ette teada vaid nii palju,
et ühed selle tähtsaimad punktid puudutasid olukorda Afganistanis
ja mõlema soovi tagada,
et Iisraeli ekspeaminister Benjamin Netanyahu enam võimule ei pääseks.
Küsimus Iraani võimalikust tuumarelvavalmidusest
ja Iisraeli plaanitud vasturünnak Iraani sooritatud rünnaku eest
Iisraeli hallatava naftatankri pihta mõne nädala eest,
olid samuti päevakorras.
Poliitekspertide sõnul ei taha president Biden
lasta Iisraelil teha massiivset rünnakut Iraani tuumarajatiste pihta,
vähemalt mitte enne, kui Viinis peetavad kõnelused on lõpetatud.
Arutlusele tuli ka mitmeid Iisraeli seisukohast valusaid teemasid,
mille teostamist USA nõuab.
Need on konsulaadi avamine Jeruusalemmas,
asunduste teema, millega on seotud ka Bideni nõutud kahe riigi lahendus.
Bennett on mõlema vastu.
Naaseme nende teemade juurde järgmistes saadetes.
Viimastel nädalatel on Iisraelis pea iga päev raporteeritud
uutest neljanda laine koroonajuhtumitest.
Nakatunute arvud on ületanud tihti varasemad näidud
ja ka surnute arv liigub tõusujoones.
Seetõttu teatas valitsus,
et plaanib uut, pea täielikku keeldu kõigile kogunemistele, reisimisele
ja ka teatud äride sulgemist mitmeteks nädalateks.
Peaminister Bennett ütles: "Kui meil ei õnnestu kaasata inimesi
kiiremas korras uude vaktsineerimisraundi,
on oht, et peame sulgema kogu riigi isegi sügise tähtsaimateks pühadeks."
Kogunemiskeelud puudutaksid ka sünagooge,
mis tekitas aga tõsist vastuseisu riigi usuringkondades.
Bennetti-Lapidi valitsus sai pärandiks maa,
kus koroonasse surnute arv oli nulli lähedal,
kuid riik avati siiski liiga vara,
tõdesid Knesseti religioossed juudid oma sõnumites.
Knesseti opositsioon süüdistab valitsust ebakompetentsuses
ja turismitööstuse lämmatamises,
mis võib omakorda halvata pikaks ajaks kogu riigi majanduselu.
Kui islamiäärmuslastest talibid Afganistanis võimule tulid,
teatasid nad kohe, et kõik võivad elada rahus,
ilma hirmuta, ja võivad ohutult oma töökohtadele naasta.
See ei puuduta siiski naisi,
kelle elu hakkab kontrollima šariaadi seadus.
Sõnum näib olevat siiski prügi silma ajamine,
sest talibid alustasid kohe kõigi tagakiusamist,
kes olid viimase 20 aasta vältel omanud mingit pistmist
USA ja teiste lääneriikide moodustatud valitsusega.
Eelkõige puudutab see riigis elavaid,
misjonitöö alusel islamist kristlusse pöördunuid,
keda on hinnanguliselt 3000 - 12 000.
Afganistanis on registreeritud vaid üks kirik, seegi katoliiklik,
ja see asub Kabulis Itaalia suursaatkonna kaitse all.
Talibid on lubanud otsida üles kõik islamist kristlusse pöördunud.
Nende saatus on veel ebaselge,
kuid islamist loobumine kuulub surmanuhtluse alla.
Eelmise, võimust loobunud valitsuse väitel
võib isegi riigi kodakondsuse saada vaid moslem,
nii et talibitel pole vajadust seda praktikat kuidagi muuta.
Afganistanis on olnud väike, umbes 1000-liikmeline juudikogukond,
kuid talibite eelmise valitsuse ajal, aastail 2004-2011,
aeti nad kas maalt välja või sunniti moslemeiks hakkama.
Omapäraseks muudab kogu Afganistani etnilise ajaloo see,
et enamik praegusest rahvastikust,
sh puštud, kelle hulka kuuluvad ka talibid,
on rahvusliku tausta poolest Iisraeli kadunud hõimude järeltulijad.
Nende taust ulatub rohkem kui 3000 aasta taha,
Joosepi poegade Manasse ja Efraimini,
aga kui islamist sai riigiusk, keelati kõik, mis viitas judaismile.
Kuigi talibid on kogu riigis võimu haaramas, on nad teatanud,
et riigis elav ainus juut,
Kabuli sünagoogi haldav Zebulun Simantov,
võib olla rahulik ja sünagoogis oma usku harrastada.
Kui vettpidav see lubadus on, saame näha,
sest juba esimeste nädalate vältel on talibid kohelnud
nende lubadustega seotud tõde äärmiselt säästlikult.
Zebulun Simantov on siiski korduvalt teatanud,
et ei kavatse riigist põgeneda,
kuigi oli Talibani eelmise valitsuse ajal isegi mõnda aega vangis
ja teda püüti sundida islamiusku pöörduma.
Tema naine ja tütar kolisid Iisraeli
juba aastaid enne talibite esimest võimuletulekut.
Juba enne peaminister Bennetti Washingtoni-visiiti
teatasid tema valitsuse liikmed välisminister Yair Lapid
ja kaitseminister Benny Gantz avalikult,
et kahe riigi lahendus Bennetti ametiajal teoks ei saa.
Lapid, kelle peaministri ametiaeg peaks algama kahe aasta pärast,
tõdes Iisraeli Kanal 11-le, et see on Bennettiga kokku lepitud,
kuid teatas samas,
et kokkulepe puudutab üksnes Bennetti ametiaega,
ja tema enda ametiajal võib olukord teine olla.
Kumbki neist, ei Bennett ega Yair Lapid,
pole seni rääkinud sellest sõnagi Palestiina omavalitsusega.
Kahe riigi lahendus on siiski agenda,
mille lõpuleviimist pidasid auasjaks varasem president Obama
ning tema toonane asemik ja tänane president Joe Biden.
Iisraeli Õhujõud on jätkanud rünnakuid
Süürias asuvate Iraani Revolutsioonikaardi baaside pihta,
hävitades neid kohe valmimise järel
või kui neisse hakatakse tooma relvi ja laskemoona.
Sellest on saanud tüliõun
Iisraeli uue valitsuse ja Venemaa vahel,
sest president Putini
ning peaminister Bennetti ja välisminister Lapidi vahel
pole arenenud samasugust usaldusel põhinevat suhet
nagu oli Putinil ja Netanyahul.
See on viinud selleni, et Venemaa on andnud Süüriale loa
kasutada oma õhutõrjerakette Iisraeli rakettide vastu
ja lisaks kõigele ka üsna edukalt,
kui usaldada Venemaa laevastiku reservadmirali Vadim Kulitit.
Admiral Kulit kommenteeris meedias Iisraeli raketirünnakuid ja tõdes,
et nende Buk-M2E ja Pantsir-S rakettidel
on õnnestunud hävitada 90 %
Süüriasse tulistatud Iisraeli rakettidest.
Too 20. augustil kõlanud avaldus oli Kuliti teine vastav esinemine.
Kuu aega varem teatas reservadmiral
samuti mitmetest edukatest raketitõrjeaktsioonidest
Süüria õhuruumis.
Iisraeli armee pole neid väiteid seni kommenteerinud,
kuid on selle asemel mõista andnud,
et IDF on teinud Süürias mitmeid edukaid rünnakuid.
Liibanonis tegutseva šiiitliku terrorirühmituse Hezbollah juht
Hassan Nasrallah on võtnud endale taas volitusi, mida talle antud pole.
Šeigi sõnul peab Liibanonis moodustatav valitsus
võtma seisukoha riigi mandrilava territoriaalvetes asuvate,
veel kaardistamata nafta- ja gaasimaardlate suhtes,
milles riik on püüdnud Iisraeliga kokkuleppele jõuda.
Nasrallah' väitel
kuuluvad kõik Vahemere idaosa energiaallikad islamile
ja seetõttu peaks Liibanon andma Iraani riiklikule naftafirmale
otsimis- ja puurimisload piirkonda,
kuhu ükski teine energiafirma pole veel tulla julgenud,
kuna tüli alade kontrollsuhete üle Iisraeli ja Liibanoni vahel
on endiselt lahendamata.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale!
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee