JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
Achille Lauro intsident sai lõpuks pitseri
Poolas võeti vastu seadus holokaustiohvrite vastu
USA on võtnud karmi suuna Iisraeli suhtes
36 aasta eest, aastal 1985
Vahemere idaosas toimunud laevakaaperdus
ehk nn Achille Lauro intsident sai lõpuks kohtuliku pitseri.
Neli relvastatud palestiinlasest terroristi
kaaperdasid Aleksandriast, Egiptusest lähtunud kruiisilaeva,
ja teatasid, et tapavad pantvange,
kui nende terroritegude eest süüdi mõistetud sõpru
ei vabastata Iisraeli vanglatest.
Oma ähvarduste elluviimiseks
vedasid terroristid laeva tekile ratastoolis oleva invaliidi,
69-aastase juudi päritolu Leon Klinghofferi,
hukkasid ta mahalaskmise läbi ja lükkasid ratastooli seejärel merre.
Kaaperdajad ei saanud siiski luba ühtegi sadamasse põigata
ja pidid lõpuks naasma Egiptusesse, Port Saidi sadamasse.
Seal lahkusid nad laevalt
ja nõudsid luba takistamatult Tuneesiasse lennata.
NATO ja USA lennukid
sundisid kaaperdajad siiski maanduma Sitsiilias,
NATO baasis, kus nad koheselt vahistati.
Algas aastakümneid kestnud
ja eelmisel pühapäeval viimaks lõpule jõudnud kohtuprotsess,
kus otsustati, et PLO,
mille oluline osa on PFLP e Palestiina Vabastamise Rahvarinne,
peab maksma ca miljoni seekli suurused kompensatsioonid
ohvrite omastele ja järeltulijaile.
PLO-d ja samas ka põhimõtteliselt PFLP-d juhtis toona Yasser Arafat,
kelle parem käsi ja nõunik oli siis
palestiinlaste nüüdne president Mahmoud Abbas.
Kevadel Iisraeli ja Hamasi vahel peetud minisõja käigus ilmnes,
et Hamas oli kaevanud relvaladusid ja tunneleid
ÜRO allorgani UNRWA koolide kõrvale,
seades sellega lapsed Iisraeli pommirünnakute ajal ohtu.
Hamas eitas seda ja nii saatis ÜRO kohale meeskonna,
kes pidi tuvastama väidete paikapidavuse.
Sinna kuulus muuhulgas ka
miinide ja lõhkeainete otsimisele spetsialiseerunud rühm UNMAS,
kel pidi olema vaba ligipääs ÜRO allorganite rajatistesse.
Hamas ja Gaza politsei
ei lasknud neid aga ühegi selgituseta soovitud hoonetesse
ja käskisid neil kohe sektorist lahkuda.
UNMAS ja UNRWA koostasid juhtumi kohta ühise raporti,
kus tõdeti, et Hamas takistab vähemalt 4000 lapse kooliskäimist,
kuna kaht kohalikku UNRWA hallatavat kooli ei peeta ohutuks,
enne kui UNMAS on saanud kontrollida,
et neis või nende vahetus läheduses
pole relvapeidikuid või lõhkeaineladusid.
Nagu eelmine kord tõdesime,
on Iisraeli valitsus esitanud parlamendile uue eelarve,
mis peaks vastu võetama hiljemalt 4. novembril.
Valitsuse eelnõu leidis juba enne avaldamist vastuseisu
araabia partei Ra'am poolt, kel on parlamendis neli kohta
ja kes omab seega võtmerolli antud eelarve saatuse otsustamisel.
Partei rahvaesindaja Ayman Odeh teataski kohe,
et araabia partei selle eelarve vastuvõtmist ei toeta
ja otsus olevat lõplik.
Ra'ami väitel oleks antud eelarve vastuvõtmine kasulik
vaid eks-peaminister Netanyahule
ja ükski araabia partei rahvasaadik seda ei toeta,
vaid jätab pigem hääletamata.
See võib aga tähendada,
et 59 opositsiooni esindajat kukutavad eelarve läbi,
mil variseb kokku ka kogu valitsus ja ees ootaksid taas uued valimised.
Poola parlament võttis vastu seaduse,
mille president Andrzej Duda ratifitseeris,
mis põhimõtteliselt ei lase
riigis holokausti üleelanud ja selle ajal tapetud juutide järglastel
taotleda kompensatsiooni kaotatud omandi eest.
Poolas elas 2. Maailmasõja alguses ca 3,5 miljonit juuti,
kellest enamus, ca 90%, hukkus natside tagakiusamises.
Poolas tahetakse sellega eitada ka fakti,
et paljud poolakad ja riigi nn Sinine Politsei
aitasid sakslastel juute getodesse koguda.
Sõja järel loodi Poolas kommunistlik valitsus,
mis konfiskeeris ja natsionaliseeris kogu juutide varanduse,
kodud ja kinnisvara.
Kui valitsus 1989. a kokku varises,
tekkis holokausti üleelanutel ja nende järglastel võimalus
kaotuste eest kompensatsiooni nõuda.
Ükski Poola valitsus pole siiski tahtnud vastu võtta
kompensatsiooni nõudmist võimaldavat seadust
ja nüüd peatas praegune valitsus selle ka seadusandlikult.
Paljud lääneriigid, sh USA, on Poola otsuse hukka mõistnud
ja nõudnud selle kohest muutmist,
kuid seaduse ratifitseerinud praegune president
peab seda suurepäraseks punktiks kogu holokaustile.
Iisrael on toimunu karmilt hukka mõistnud ja peab seda häbiväärseks
ning välisminister Lapid kutsus juudiriigi esindaja Poolas
kodumaale konsultatsioonidele.
Iisraeli uus valitsus on sattunud tugeva surve alla
eelkõige USA uue presidendi Joe Bideni poolt.
Peaminister Naftali Bennett on pidanud taas otsuseid muutma
ja nüüd on sihtmärgiks asundused Juudea ja Samaaria nn C-aladel.
Seal oli plaanis ehitada 3600 uut eluaset,
kuid Bideni nõudmisel tohib seal ehitada neid vaid 2200.
Samal ajal said palestiinlased loa ehitada 1000 eluaset piirkonda,
mis oli Oslo 2 lepingu alusel Iisraeli kontrolli alla määratud.
Osa neist oli juba illegaalselt ehitatud
ja Iisrael pidi need nüüd tagasiulatuvalt heaks kiitma.
Ühe asjaosalise diplomaadi sõnul seetõttu,
et Iisrael peab suhtuma USAsse praegu üliettevaatlikult ja õrnalt.
Juudea ja Samaaria asju ajava Yesha komisjoni esimehe
David Elhayani sõnul on see pretsedent,
kui palestiinlased ehitavad elamuid illegaalselt
ja Iisrael peab need tagasiulatuvalt heaks kiitma.
"Seda sellest hoolimata, et täidame Oslo 2 lepingukohuseid,
kuid palestiinlased on teatanud,
et see pole nende jaoks enam siduv," mainis Elhayani lõpetuseks.
USA ekspresident Trump
sulges Ida-Jeruusalemmas asunud USA konsulaadi,
mis oli teenindanud eelkõige palestiinlaste asjaajamist.
Seda seetõttu, et Trump allkirjastas toona, 2017. a, seaduse,
mille USA Kongress oli vastu võtnud juba 22 aastat tagasi
ja kus USA tunnistas Jeruusalemma
Iisraeli igaveseks ja jagamatuks pealinnaks.
Samal ajal kolis USA ka saatkonna Tel Avivist Jeruusalemma.
Nüüd kavatseb Joe Bideni valitsus mainitud konsulaadi taasavada,
hoolimata sellest, et see on vastuolus antud Jeruusalemma seadusega,
mis võeti vastu 1995. a.
Kas Iisraeli praegune valitsus suudab Bideni nõudmisele vastu panna,
saame näha.
Iisraelis avaldatakse uuele meetmele jõulist vastuseisu,
sest see annaks selge signaali Palestiina omavalitsusele,
et USA võib tunnustada Ida-Jeruusalemma
võimaliku Palestiina riigi tulevase pealinnana.
USA diplomaatilised allikad rääkisid Israel Hayomile,
et Bideni valitsus ootab,
kuni Iisraeli nüüdne valitsus on oma eelarve vastu võtnud,
sest alles see näitab,
kas valitsusel on piisavalt toetust ka konsulaadi küsimuses.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale!
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee