JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
Iisraelis kardetakse kolmandat koroonalainet
Iisraeli uus valitsus suure surve all
Suured meeleavaldused Iraani režiimi vastu
Suve hakul näis juba, et Iisrael on koroonast võitu saanud
ja riigi piirid avati osaliselt turismile neist maadest,
kus nakkusnumbrid olid kontrolli all.
Juulikuu alates osutusid soovid viiruse üle võidu saamisest
siiski enneaegseiks
ja kuu lõpuks ületasid uute delta-mutatsiooni nakatumiste arvud
juba eelmise aasta tipptaseme.
Õnnelik õnnetus on siinkohal siiski see,
et viirusse haigestunute arv ei kasvanud samas tempos
ja riigi tervishoiusüsteem
on tekkinud väljakutsega hästi hakkama saanud.
Riigi valitsus on pidanud nõu tervishoiusüsteemiga,
kui mastaapselt teostada
kolmandat vaktsineerimisvooru koroona vastu.
Seda alustati umbes nädala eest eakate seas,
kes moodustavad suurima nakatunute grupi.
Seni pole tehtud ka lõplikku otsust kooliaasta alguse edasilükkamiseks,
mis peaks toimuma 1. septembril.
Gazat valitsev Hamas alustas taas jõulist rakettide tulistamist Iisraeli,
nimetades põhjuseks muuhulgas,
et valitsus oli otsustanud tõsta välja Ida-Jeruusalemmas, Sheikh Jarrah's
kümneid aastaid illegaalselt elanud palestiinlaste pered.
Elamute praegune omanikfirma Nahalat Shimon
on pöördunud Jeruusalemma linna- ja riigi valitsuse poole
ning nõudnud kinnisvara omale,
sest palestiinlaste pered pole nõustunud üüri maksma.
Naftali Bennetti valitsus on teatanud, esialgu veel ebaametlikult,
et ei kavatse hetkel veel mainitud nelja peret välja tõsta
ega kasutada ka muid meetmeid.
Põhjuseks mainis Bennett, et valitsus vaatab enne,
mis tulemuseni on võimalik jõuda Hamasiga peetavail kõnelustel
ja lõplikud otsused Sheikh Jarrah' kohta tehakse alles pärast seda.
Maailma tabas juuli lõpus taas vapustus,
kui avalikkusse pääses info
Iisraeli firma NSO Groupi luure- või häkkeriprogrammi Pegasus kohta.
See on eksisteerinud siiski juba viis aastat,
alates vähemalt 2016. aastast,
kui see hakkas infiltreeruma nutitelefonidesse meetodiga,
mil õnnestus saada seadme kasutaja avama sms-i või e-maili kaudu
mingit sihipärast, isegi asjalikuna näivat,
kuid lõpuks siiski kahjulikku linki.
Mitmedkümned poliitikud,
inimõigusaktivistid, ajakirjanikud ja juristid kogu maailmas
on sattunud teadmatult spionaaži ohvriks.
Kui Pegasus on pääsenud kasutaja telefoni,
võib see näiteks filmida kasutajat,
käivitada telefoni mikrofoni pealtkuulamiseks,
kopeerida sõnumid, lindistada kõned ja jälgida kasutaja asukohta.
On teada, et paljude maade valitsused on Pegasust ära kasutanud
ja olnud seega NSO Groupi kliendid.
Firma pole oma avalduse järgi
juhendanud programmi hankijaid seda väärkasutama,
vaid see oli algselt mõeldud võitluseks terrorismi vastu.
Viimased kümme aastat on Venemaa püüdnud hoida
suhted Iisraeliga tasemel, kus kumbki ei tarvitse muretseda.
See on töötanud, sest on põhinenud usaldusel,
mis on omakorda arenenud Iisraeli kauase peaministri Netanyahu
ja president Putini vahel.
Kokku oli lepitud piiris, mida ei ületata
ja eelkõige hoidis Netanyahu Iisraeli otsustusvõimu riigi sees,
eriti enda kätes.
Putin, kes himustab endiselt pääsu Iisraeli energiaväljadele,
on vastavalt vaadanud läbi sõrmede Iisraeli õhurünnakutele
Süürias asuvate Iraani objektide pihta.
Venemaal on Süürias palju mõjuvõimu,
hoolimata riigi näilisest iseseisvusest.
Samavõrra kui president Putin usaldas peaministrina Benjamin Netanyahut,
on ta ettevaatlikum praeguse, Bennetti-Lapidi valitsuse suhtes,
mis püüab järgida liigselt USA praeguse valitsuse juhiseid.
Poliitikaanalüütikute meelest
tegi Iisraeli välisminister Yair Lapid välispoliitilise telikuta maandumise,
kui andis oma USA kolleegile mõista,
et Iisrael ei tekita Ühendriikidele välispoliitika suhtes mingeid üllatusi.
Venemaal tõlgendati seda nii,
et Iisrael konsulteerib alati Pentagoni või Valge Majaga,
enne kui teeb mõne radikaalsema rünnaku
või midagi muud välispoliitiliselt olulist ümbritsevate riikide suhtes.
Rahvusvaheline suursündmus,
iga nelja aasta tagant toimuvad suveolümpiamängud,
said juba avamisel pretsedenditut tähelepanu.
1972. a Münchenis,
toonasel Lääne-Saksamaal peetud olümpiamängude ajal
tungisid PLO allrühmituse Musta Septembri terroristid
olümpiakülla.
Neil õnnestus pääseda Iisraeli sportlaste elamusse
ja tappa tekkinud käsikähmluses neist kaks.
Hiljem hukkusid ülejäänud üheksa
üheteistkümnest Iisraeli maadlustiimi liikmest ja treenerist
Furstenfeldbrucki lennuväljal relvastatud kokkupõrkes
terroristide ja Lääne-Saksamaa politsei vahel.
Kunagi hiljem pole seda tragöödiat olümpiamängude kontekstis tähistatud
ega ametlikult mälestatud,
enne kui see toimus tänavu, 2021. a, reedel, 23. juulil Tokios,
kus mängude avamisel toimus minutine leinaseisak.
Samas meenutati ka Covid-19 pandeemia miljonite ohvrite mälestust.
Nädal tagasi toimus Omaani lahel sõjaline rünnak
Iisraeli laevafirma naftatankri pihta, kus hukkus kaks meremeest.
Rünnak tehti nn enesetapudrooniga,
mis tabas tankri külge, plahvatas ja süütas osa lastist põlema,
millega seoses hukkusid ka kaks mainitud meeskonnaliiget.
Iisraeli, USA, Rumeenia ja Suurbritannia luureteenistused
on ühel nõul selle suhtes, et rünnaku taga oli Iraan,
kes tahtis Iisraelile kätte maksta rünnakute eest
Süürias asuvate Iraani sõjaliste baaside pihta.
Mainitud naftatanker Mercer Street suutis jätkata teekonda omal jõul,
kuid sai saatjaks nii USA Mereväe lennukikandja USS Ronald Reagani
kui raketiristleja USS Mitscheri,
mis saatsid laeva turvaliselt Abu Dhabisse Araabia Emiraatides.
Iisraeli valitsus ja armee juhtkond kogunesid koheselt istungile,
et otsustada võimalikke vastumeetmeid Iraani suhtes.
Valitsus informeeris kohe ka ÜRO Julgeolekunõukogu,
nõudes, et see mõistaks karmilt hukka Iraani tegevuse
selliste tsiviil- ja kommertsmerenduse vastu suunatud rünnakute eest.
Ka Saudi Araabia nõudis Julgeolekunõukogult kiireid otsuseid
Iraani kasvava ohu suhtes,
sest samal päeval olid Iraani käsualused Jeemeni houthid
rünnanud sarnase drooniga Saudi Araabia lipu all seilanud laeva
Punasel merel.
Teisipäeval, 3. augustil, sai Iraan uue presidendi.
Teherani timuka hüüdnime kandev Ibrahim Raisi
alustas siis 4-aastast ametiaega riigi tüüri juures.
Tema teenistus ei alanud kuigi soodsates tingimustes,
sest viimased kaks nädalat
on Iraanis toimunud enneolematult jõulised meeleavaldused.
Rahvas on tulnud tänavaile ja nõudnud usuvalitsuse lahkumist,
ning isegi surma diktaatoreile,
protesteerides Iraani toetuse vastu Gazat valitsevale Hamasile
ja Hezbollah'le Liibanonis.
Nad nõuavad, et valitsus hoolitseks esmalt oma rahva eest,
koroonavaktsiinide, veevarustuse,
tarbekaupade ja kütuse saadavuse eest,
enne kui rahastatakse välismaiseid objekte.
Sellised olid sügishooaja esimesed Jeruusalemma uudised!
Uudistetoimetus soovib vaatajaile head suve lõppu
ja meenutab ka, kui tähtis on paluda rahu Jeruusalemmale,
Iisraelile ja kogu Lähis-Idale!
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee