JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
Iisraelis moodustub uus valitsus
ÜRO ja selle Inimõigusorganisatsioon taas Iisraeli kallal
Egiptus püüab vahendada vaherahu
Antud uudistesaadet koostades
oli valitsuse moodustamist katsetanud Yair Lapidil veel kaks päeva,
et leida töötav koosseis võimalikule uuele valitsusele.
Kui ta teatab nende päevade ajal presidendile, et ta seda suudab,
läheb otsus parlamendile ehk Knessetile,
kes teeb otsuse lihtsa enamusega.
Lapidi valitsuse moodustamise rada polnud sugugi lihtne,
sest ta vajas selleks paremäärmusliku ja religioosseid põhimõtteid toetava
Yamina partei esimehe Naftali Bennetti toetust.
Valimisjärgsete kõneluste ajal
muutis Bennett meelt ja toetust vähemalt kolm korda,
otsustades lõpuks Lapidi kasuks,
tingimusel, et saab olla peaminister esimesed kaks aastat.
Seejärel jätkab peaministrina Lapid, eeldusel, et valitsus seni koos püsib.
Samal ajal pressis Bennett Lapidilt välja ministriportfellid
peaaegu kõigile Yamina partei ülejäänud kuuele rahvaesindajale.
Netanyahu aga, nagu ka ülejäänud religioosne paremäärmus
süüdistasid Bennettit nii kõigi valijate
kui kogu oma väärtusmaailma reetmises,
millega ühines ka osa Yamina partei toetajaist,
nii et üks parlamendiliige teatas, et on kogu mõtte vastu.
Üks suuremaid mureteemasid, kui esitleti uue valitsuse koosseisu
ja eriti selle julgeolekukomisjoni,
et mis saab võtmeküsimustest Iisraeli julgeoleku suhtes.
Võimalikus valitsuses on liikmeid,
kes toetavad potentsiaalset uut JCPOA lepingut Iraaniga,
ei pea Hamasi nii suureks ohuks kui see on näidanud end olevat
ja peavad asundusi ohuks kahe riigi lahendusele.
Teine iseloomulik omadus on selle poliitiline kogenematus,
valdkond, kus Netanyahu 12 aastat kestnud peaministrivõim
ja kolme erineva USA presidendiga töötamine
on olnud Iisraelile korvamatuks eeliseks.
Iisraeli ümbritsevad riigid, nii rahulepinguis Egiptus ja Jordaania
kui eelkõige selle vaenlased, eesotsas Iraaniga,
võivad sellise valitsuskoosseisuga väga rahul olla,
sest julgeolekuküsimustes absoluutne Netanyahu
oli neile suuremaks vastuseisuks kui on oodata tulevaselt valitsuselt.
Lähis-Ida ja eelkõige Iisraeli asju
enda meelest kõige paremini mõistev ÜRO allorgan UNHRC
ehk Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Inimõiguste nõukogu
otsustas mai lõpul peetud istungil,
et Gaza sõja eest vastutab ainult Iisrael.
Terrorirühmitust Hamas ei mainitud sõnagagi
ega ka Gazast tulistatud ca 4400 raketti ja mürsku.
Iisrael hävitas sadu rakettide ja granaatide väljalaskeplatvorme
ning ladusid, kuid mõisteti nõukogu resolutsioonis siiski hukka
ja nõuti juurdluse algatamist sõjakuritegude suhtes.
Iisraelis nagu paljudes lääneriikides tõdetakse,
et ÜRO näitas taas kord oma võimetust ja tõhutust
sellise rahvusvahelise riikide liidu ja erapooletu instantsina,
millena see põhikirjas oma tegevust määratleb.
Kahetsusväärne on Iisraeli seisukohast see,
et mainitud UNHRC istungil jättis suur osa lääneriike,
kes oleksid võinud takistada resolutsiooni vastuvõtmist
või muuta selle sisu, hääletamata.
Resolutsiooni vastu hääletas siiski ka kaks EL liikmesriiki -
Austria ja Tšehhi.
Prantsusmaa, Holland, Taani ja Poola aga jätsid hääletamata.
USA, kes pole UNHRC liige, mõistis resolutsiooni karmilt hukka.
Egiptus saatis kutse Iisraelile, Palestiina omavalitsusele ja Hamasile
tulla läbirääkimistele Kairosse pikaajalise vaherahu teemal.
Seal kinnistataks sõlmitud relvarahu, käsitletaks Gaza ülesehitamist
ning Iisraeli sõjavangide säilmete ja kahe tsiviilelaniku tagastamist.
Enne seda ja veel Iisraeli praeguse valitsuse ajal
sai Iisraeli välisminister kutse kõnelustele Kairosse.
See oli esimene kord 12 aasta jooksul,
kui Iisraeli välisminister sai visiidikutse Egiptusse.
Riikidel on küll rahuleping,
kuid see on osutunud pigem väga jahedaks
kui normaalseks kahe riigi vaheliseks rahuks.
Sama lugu on ka teise araabiariigi Jordaania puhul.
USA esitas välisminister Blinkeni kaudu
oma ettepanekuid Iisraeli ja Hamasi vahelise tüli lahendamiseks.
Tegu pole siiski rahulepinguga,
sest sellega ei nõustu ei Hamas ega ka Mahmoud Abbas.
Asi on pigem relvarahu vormimises mingiks tugevamaks vaherahuks,
et ei käivitataks vaenutegevust
ja võiks alustada Gaza ülesehitamisega.
11 päeva kestnud vaenutegevuse ajal hiirvaikne olnud
Palestiina omavalitsuse juht Mahmoud Abbas
julges viimaks oma punkrist välja tulla.
Ta tahtis üllatuslikult juhirolli
nii relvarahu teemalisel kui kõigil muudel läbirääkimistel.
Esmalt esitatud nõudeks oli,
et juutidel keelataks täielikult Templimäel käimine.
Teine oluline nõudmine
oli kõigi Gazasse saabuvate abirahade kulgemine Abbasi valitsuse kaudu
ning et tema ise asuks juhtima kõiki läbirääkimisi.
Kolmandaks ja samuti oluliseks nõudeks oli,
et USA avab taas palestiinlastele konsulaadi Jeruusalemma,
kus see president Trumpi ajal suleti.
Sellega on president Biden juba põhimõtteliselt nõustunud,
kuid Netanyahu on vastu.
Kuidas Iisraeli uus võimalik valitsus asjasse suhtub, saame näha,
aga kui see teostub, annab see palestiinlastele märku sellest,
et nad võivad hakata taas nõudma Jeruusalemma
oma tulevase võimaliku riigi pealinnaks.
Iisraeli välisluureteenistus Mossad sai 1. juunil uue juhi.
Kuus aastat positsioonil teeninud Netanyahu usaldusalune Yossi Cohen
siirdub tsiviilellu ja nimetati Bar Ilani Ülikooli audoktoriks.
Ta osales pidevalt Trumpi ja Netanyahu käivitatud
Aabrahami lepingute praktilistes sündmustes ja poleks üllatus,
kui Yossi Cohen leitakse lähiaastail Likudi partei kandidaadina
mõningail tulevasil parlamendivalimistel.
Uueks juhiks on David Barnea,
kes asub peadirektori rolli operatiivjuhi kohalt
ning tunneb rohkem kui hästi Mossadi tegevuse kõiki nüansse.
Ja miks ka mitte, kui ta on sepitsenud pea igaühe neist.
56-aastane Barnea
sai väljaõppe endises eriüksuses Sayeret Matkal
ja ühines seejärel 1996. a Mossadiga.
Ta on teeninud ka väliagendina
ja hiljem katsana ehk välioperatsioonide ülevaatajana
kuni 2015. aastani, kui ta nimetati asejuhiks.
Tema spetsialiteediks on olnud agentide koolitamine
ja infiltreerimine välisoperatsioonidesse,
nii et ametissemääramine oli põhjendatud,
sest pea kõik Iraaniga seotud sala- ja poolsalajased operatsioonid
on lähtunud Barnea sulest.
Gaza sektori hooldus- ja esmatarbekaupade, ravimite,
koroonavaktsiinide ja kütuse edastamine
algas kohe pärast sõjategevuse lõppu.
Nende eest vastutavad peamiselt ÜRO ja Punase Risti
ning Punase Poolkuu humanitaarabiorganisatsioonid,
kuid ka USA on saatnud Gazasse nii majandusabi
kui poolteist miljonit vaktsiiniannust.
Abiorganisatsioonide suurim mure on,
kuidas edastada abi ja Gaza elanikele jagada,
ilma et see Hamasi kätte satuks
ja nii ühel või teisel moel terrorirühmitust tugevdaks.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale!
Toimetus soovib õnnistatud kruiisi
ka kõigile Baltic Princessi laeva Iisraeli-reisil osalejaile.
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee