JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
Gaza sõjale otsitakse diplomaatilist lahendust
Hamasi raketiarsenali taga on Iraan
Juba poolteist nädalat kestnud vägivald Gazat valitseva Hamasi
ja Iraani toetatud Islamidžihaadi ning Iisraeli vahel
on nõudnud sadu inimohvreid, sh ka kümneid tsiviilelanikke.
Hamasi taktika on olnud taas varasema sarnane -
kasutada elumaju oma baaside kaitsekilpidena.
Neist baasidest
on Hamas tulistanud Iisraeli üle 3000 raketi ja lühimaaraketi
ning saatnud õhupallidega tulepomme
mis on tekitanud mitmeidkümneid maastiku- ja metsapõlenguid
Gaza lähiümbruses.
Iisraeli armee on vastanud
hävituslennukite, tanki- ja helikopterirünnakutega,
hävitades ligi 700 Hamasi ja Islamidžihaadi baasi, relvaladu
ja raketitehast ning mitmeid Iisraeli ulatunud rünnakutunneleid
nii Gaza sektori lõuna- kui põhjaosas.
Purustused Gaza piirkonnas on märkimisväärsemad
kui eelmises sõjas seitsme aasta eest.
Samamoodi on ka Hamas tulistanud nädala jooksul Iisraeli rohkem rakette
kui toonase sõja ajal.
Sõjategevus eskaleerus nädala eest
pärast seda, kui Hamas tulistas esmakordselt rakette Jeruusalemma.
Peaminister Netanyahu tõdeski toona,
et Hamas on ületanud punase joone, mis tähendab sõja kuulutamist.
Nii ÜRO Julgeolekunõukogu kui mõned araabiamaad
on püüdnud vahendada relvarahu. Kõik on sündmused hukka mõistnud.
Seekord pole Iisrael süüpingis üksi, vaid algatajaks on nimetatud Hamas.
Hamasi arsenalis arvatakse olevat olnud sõja alguses,
ka nende enda teadete järgi ca 14 000 raketti ja mürsku.
Need on peaaegu täielikult Iraani Revolutsioonikaardi rahastatud
ning kohale toimetatud läbi Siinai ja Egiptuse-Gaza vaheliste tunnelite
ning osaliselt ka mereteitsi.
Esmakordselt on Iraan saatnud Hamasile uuemat raketitehnoloogiat
keskmaarakettide vormis,
mida Hamas on tulistanud ka Tel Avivi ning püüdnud tulistada
Iisraeli mandrilava nafta- ja gaasipuurtornide pihta.
Massiivsed raketirünnakud Iisraeli ei maksa Hamasile peaaegu midagi,
kuigi nende hinda võib arvestada mitmetes sadades miljonites dollarites.
Iisraeli armee õhutõrjel, peamiselt Iron Dome'i süsteemil
õnnestub alla tulistada enamik Gazast tulistatud rakettidest,
kuid iga lask maksab Iisraelile vähemalt 50 000 dollarit.
Nii on raketisõda Iisraeli majandusele ja kaitsejõududele väga kallis.
Relvasaadetiste eelduseks nii Hamasile, Islamidžihaadile
kui Hezbollah'le Liibanonis on aga üksnes see,
et neid kasutatakse võimalikult kiiresti ja alati Iisraeli vastu.
Iraan ongi rajanud Sudaani rakettide ja relvade koostetehase
üksnes Gaza relvasaadetiste jaoks.
Iisraeli rünnakud on siiski tekitanud võimast hävingut
nii Hamasi juhtkonnas kui selle sõjalises infrastruktuuris.
Hamasi kümnest tippjuhist
on Iisraeli täppisrünnakute tulemusel hukkunud vähemalt rohkem kui pool.
Mõne päeva eest hukkus sarnases operatsioonis
ka Islamidžihaadi komandör
Ka Hezbollah' püüdis Liibanonist Hamasi tegevust toetada
ja provotseerida Iisraeli armeed,
tulistades Põhja-Iisraeli mõned lühimaaraketid,
õnneks ilma oluliste purustusteta.
Üks viimaste päevade kuumi teemasid
on olnud Hamasi luurekeskuse hävitamine Gazas. Vabandust.
Mainitud 12-korruselises hoones
asusid ka Associated Pressi ja Qatari Al-Jazeera meediakeskused.
Hamas on rentinud ruumid mainitud uudistetoimetustele,
kuid koondanud tavapäraselt samade ruumide lähistele
ka oma luurekeskuse,
uskudes, et Iisrael ei taha kahjustada meediarahvast ja nende tegevust.
Iisraeli õhujõud teatasid mõlemale meediafirmale tund varem,
et hoone hävitatakse,
nii et kõigil jäi aega majast lahkuda ja välditi inimohvreid.
Nii AP kui Al-Jazeera protesteerisid toimunu tõttu jõuliselt,
kuid Iisraeli luureteenistus andis mõlemale,
ning ka USA valitsusele kindlad tõendid
hoone kasutamise kohta sõjaluureks, mistõttu rünnak oli õigustatud.
Nii kodumaine kui eelkõige rahvusvaheline meedia
kritiseerib taas Iisraeli kui konflikti tekitajat
ja eriti selle eskaleerimise pärast.
Faktid aga ei poolda seda ühepoolset nägemust ja selle kajastamist,
sest kolme nädala eest, moslemite ramadaani lõpus
ja seoses samal ajal tähistatud Jeruusalemma päevaga
hakkasid puhkema vägivaldsused palestiinlaste ja iisraellaste vahel
Jeruusalemmas Templimäel.
Ettekäändeks oli toona meie eelmises saates mainitud lugu,
kus mõned araabia pered tõsteti välja
Ida-Jeruusalemma Sheikh Jarrah' rajoonis asuvaist elamuist
hoone omaniku poolt, kel oli selleks riigi ülemkohtu luba.
Iraani käsul tegutsev Hamas alustas raketirünnakuid,
teatades samas, et toetab sellega väidetavalt palestiinlastest vendi.
Iisrael vastas raketitulele. Neid tulistati üha rohkem ja rohkem
nüüdseks juba teadaolevate vasturünnakute ja tagajärgedega.
Seejärel algasid siiani kestvad vägivaldsused riigi erinevais paigus
iisraellaste ja araablaste vahel,
hoolimata sellest, et Iisraeli valitsus peatas olukorra rahustamiseks
mainitud Sheikh Jarrah' rajooni väljatõstmisorderi.
Tegelikult nõudis Iisraeli poolt
Iraani tuumaprogrammiga seotud rajatiste hävitamine
Iraani juhtkonnalt vasturünnakut nii oma maine päästmiseks
kui rahvusvahelise meedia tähelepanu eemale juhtimiseks sellelt,
et Iraan on jõudnud uraani rikastamises juba ca 65 protsendini.
Tuuamrelvaks on vaja siiski vähemalt ca 90-protsendilist puhtust,
milleni Iraan jõuab käesoleval aastal, kui selle vastu midagi ette ei võeta.
Vaid paari nädala eest, kui lõppes peaminister Netanyahu mandaat,
hakati Iisraelis otsima uut, toimivat valitsuskoalitsiooni
tsentristide-vasaktiiva ja araabiaparteide abil.
Algul näis kõik liikuvat selles suunas,
et Yamina parteid esindav parem-religioosne Naftali Bennett
liitub araabia partei Raami toetatud valitsuskoalitsiooniga.
Rahutuste puhkedes ja eskaleerudes nii ulatuslikuks sõjaliseks konfliktiks,
hakkas araabia parteid esindav Mansour Abbas
hoiduma üha kindlamalt Hamasi poole ja Iisraeli vastu,
väljendades sellega sama ideoloogilist suunda,
mida esindavad nii Hamas kui Mahmoud Abbas Läänekaldal.
Need esinemised viisid selleni, et Bennett muutis meelt
valitsuses osalemise kohta araabia partei toetusel.
Nii jääb tema ainsaks alternatiiviks liitumine Likudi bloki ja Netanyahuga.
Naftali Bennett, keda peetakse juba Iisraeli sisepoliitika kuuevahetajaks,
teatas samas, et tema partei ei taha minna viiendatele valimistele.
Ainsad valimised, millega Yamina nõustub,
on Knesseti sisevalimised peaministri leidmiseks.
See võib tähendada seda,
et kui praeguse valitsusmoodustaja Yair Lapidi katsed 2. juunil
ehk umbes nädala pärast lõppevad ilma midagi saavutamata,
jääks ainsaks toimivaks koalitsiooniks
Netanyahu Likudi ja Bennetti Yamina vähemusvalitsus.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale!
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee