JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
Valitsuse moodustamine on Iisraelis takerdunud
Kas USA naaseb Obama aega?
Kas Jordaanias toimus võimupöördekatse?
Neljandad valimised ei toonud selget lahendust
riigis kaua kestnud valitsuskriisile.
Iisraeli president Rivlin kohtus esmaspäeval
kõigi parlamenti pääsenud parteide juhtidega
ja uuris nende arvamust uue valitsuse moodustaja kohta.
Seejärel teeb president oma otsuse ja annab mandaadi sellele,
kellel on parimad eeldused toimiva valitsuse moodustamiseks.
Eelistatav on enamusvalitsus,
kuigi riigis on olnud ka vähemusvalitsusi.
Enim segadust tekitab olukorras see,
et vaid Netanyahu juhitud paremblokil on võimalus valitsus moodustada,
kuid kaks paremparteid ei taha olla Netanyahu võimu all,
vaid ihalevad pigem ise peaministriametit.
Iisraeli parlamendivalimistel nn kaalukeele rolli nimetatud
islamistlik araabiapartei Ra'am avaldas oma tõelised eesmärgid
ja avalikustas nädalavahetusel oma põhikirja või rahvuslepingu.
See mainib muuhulgas,
et nende sihiks on kas kahe riigi lahendus koos palestiinlastega,
või ühe riigi lahendus, kus kõigil oleks hääleõigus.
Kahe riigi lahenduses korratakse samu nõudmisi,
mida Palestiina omavalitsus peab ainsaks alternatiiviks,
ehk 1967. a sõja eelseid piire ja Jeruusalemma vanalinna pealinnaks.
Iisraelile jääks sel juhul Jeruusalemma lääneosa.
Samas tagataks kõigile nn Palestiina pagulastele
vaba naasmisõigus kohtadesse,
kust nende esivanemad kunagi lahkusid.
Märkimisväärseima lõpumärkusena tõdetakse rahvuslepingus,
et tänane Iisraeli riik on rassistlik ja sionistlik opkupatsiooniriik.
Nii näib Ra'am ja partei juht Mansour Abbas mängivat end välja
kõigist võimalikest valitsuskoalitsioonidest.
Iisraeli tänase presidendi Reuven Rivlini 7-aastane ametiaeg
lõpeb umbes kolme kuu pärast, täpsemalt 9. juulil.
Riigi seaduste kohaselt
tuleb uus president valida 9. aprilli ja 9. juuni vahel,
ehk järgmise kahe kuu jooksul.
Iisraeli meedias arenenud debati ja arvamusartiklite järgi
sobiks enamikule parlamendist valida Iisraeli tulevaseks presidendiks
praegune peaminister Netanyahu.
Likudi fraktsiooni sõnul avaks see võimaluse,
kus Netanyahu poleks enam Likudi esimees
ega ka peaministrikandidaat,
ja sellele kohale tõuseks partei ladvikust keegi teine.
Nii võiks tulevane valitsus
saada parlamendis isegi kahe kolmandikuni ulatuva enamuse,
kus osaleksid kõik parem- ja tsentristlikud parteid.
See alternatiiv eeldab mingisugust poliitilist kokkulepet
ka Netanyahu eelmisel esmaspäeval uuesti alanud kohtuprotsessi suhtes.
Juristiharidust omavate sõnul poleks see sugugi probleem,
kui asjas suudetakse kokku leppida,
sest presidendina vabaneks Netanyahu
kõigist teda puudutavaist süüdistustest järgmiseks seitsmeks aastaks
ja ehk isegi lõplikult.
USA uue presidendi valitsus
on hakanud vähehaaval väljendama oma eesmärke ja plaane
ka Iisraeli ning laiemalt kogu Lähis-Ida poliitika suhtes.
Joe Bideni juhiste järgi tunnistab USA endiselt
president Obama ajal avalikustatud otsust,
mille järgi Läänekallas on Iisraeli poolt okupeeritud ala.
Seda hoolimata sellest, et USA oli üheks käendajaks
1995. a sõlmitud Oslo või Taba lepingus,
kus leiti, et osa Läänekaldast
kuulub nn C-alana täielikult Iisraeli halduse alla,
kuni selles koos palestiinlastega teisiti kokku lepitakse.
Nii palju distantseerus Biden siiski avalduse absoluutsusest,
et ei nimetanud Läänekalda asundusi illegaalseteks
ega nõudnud seega Iisraelilt nende lammutamist.
Jeruusalemma küsimuse jättis Biden meelega lahti,
sest tõdes juba presidendivalimiste eel et suursaatkond jääb paigale
ja uue saatkonnahoone ehitustöö ongi juba käivitunud
vähemalt ehitusplaani tasandil.
Iisrael on lükanud otsustavalt tagasi
kõik väited palestiinlaste alade okupeerimise kohta, tõdedes,
et nad pole vallutanud Läänekallast, Gazat ja Jeruusalemma
üheltki Palestiina riigilt, mida endiselt veel ei eksisteeri.
Vallutajaks oli Jordaania,
kelle okupatsiooni mainitud aladel pole kunagi tunnistatud legaalseks
ühegi rahvusvahelise õiguse määruste järgi.
Nii naaseb Joe Bideni valitsus
vähehaaval ekspresident Obama aegse Iisraeli-poliitika juurde,
sest Bideni valitsus on tühistanud ka
eelmise presidendi Trumpi poolt kehtestatud sanktsioonid
ICC ehk Rahvusvahelise Kriminaal- kohtu prokuröri Fatou Bensouda
ja teiste kohtu liikmete vastu.
Iraani juhtkond näib pilkavat nn JCPOA lepingu teinud P5+1 riike
kui selle järelvalveorganit IAEAd
ehk Rahvusvahelist Aatomienergia Agentuuri.
Sõlminud Hiinaga hiiglasliku majandus- ja sõjalise abi lepingu,
lisas Iraan uue tsentrifuugide klastri
rikastama uraani veel kõrgemale tasemele
ja astus samas veel lähemale oma tuumarelvale.
Uued tsentrifuugid paigaldati Natanzi maaalusesse rajatisse
lisaks neile, mis seal juba olid. Uusi tsentrifuuge on 174
ja nende abil on Iraani arendatav tuumarelv üha lähemal.
Ka need uued sammud, nagu kõik varasemadki,
rikkusid räigelt 2015. a JCPOA lepingut,
mida Iraan pole kunagi väga täpselt järginud.
Iisraeli idanaabri juures keeb ja kohiseb, nii sise- kui välispoliitikas.
Riigi välisministeeriumi ametlikus avalduses
rünnatakse taas jõuliselt Saudi Araabiat ja samas ka Iisraeli,
väites, et kogu Templimägi
ja eriti al-Aqsa mošee on vaid moslemeile kuuluv piirkond.
Iisraeli valitsusele suunatud kirjas nõutakse,
et okupatsioonivõim lõpetaks
Palestiina araablaste õigusi rikkuvad meetmed
ja säilitaks Ida-Jeruusalemmas
valitsevat ajaloolist ja juriidilist staatust.
Kirjas nõuti samuti,
et Iisraeli valitsus lõpetaks katsed judaiseerida Templimägi,
sest seal pole Jordaania väitel
olnud kunagi ühelegi teisele usule peale islami kuuluvaid ehitisi.
Lisaks nõudis Jordaania, et Iisrael ei lubaks liiga paljudel juutidel
üheaegselt Templimäel viibida, sest see võiks tekitada rahutusi.
Jordaania meedia hoiatas eelmisel pühapäeval katsete eest
kahjustada Hašimiidi kuningriigi julgeolekut ja stabiilsust.
Päev varem, laupäeval, vahistati mitmeid riigi juhttegelasi
kahtlustatuna riigi julgeoleku õõnestamises.
Nende seas oli muuhulgas nüüdse kuninga Abdullah II poolvend
ja kuninga õukonna endine abi.
Kroonprints Hamzah bin Hussein määrati koduaresti
ja katkestati kõik tema sidemed välismaailmaga,
väitis tema advokaat.
Prints eitab siiski mis tahes osalust kuningakoja vastases tegevuses.
Riigi valitsust toetava ajalehe Addustouri teatel
hoiti Jordaania julgeolekut ohustav tegevus ära,
kuid valitsus pole selle kohta seni ametlikku teadaannet teinud.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale!
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee