JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
Iisraelis toimusid neljandad valimised kahe aasta sees
Katoliku Kiriku illegaalne kaevetöö Jeruusalemmas
Iraan, Türgi ja Venemaa tõhustavad koostööd
Viimaste, kolm päeva enne valimisi avalikustatud arvamusküsitluste järgi
tundus, et peaministripartei Likud
toibus siiski hästi paari kuu tagusest Gideon Saari lahkumisest,
kes rajas oma uue partei Uus Lootus.
Äsjased valimised kulmineerusid selgelt isikupõhisteks,
kuigi tegu oli parlamendivalimistega.
Küsimus oli selles, kas Netanyahu jätkab peaministrina või mitte.
Kogu opositsioon oli koondunud just selle mõtte taha
ja otsinud endale karismaatilist peaministrikandidaati
umbes poole tosina isiku seast, kellest parempoolne Gideon Saar
ja tsentristlikku vasaktiiba esindav Yair Lapid olid märkimisväärseimad.
Arvamusküsitlused näitasid siiski,
et kuigi umbes pool rahvast ei taha Netanyahu jätkamist,
on ta siiski ülivõimsalt soositum peaministrikandidaat
kui ükski tema rivaalidest.
Valimistele eelnenud nädalavahetuse toetusprotsendid
ennustasid Netanyahu Likudile 30-32 kohta
ja Yair Lapidi Yesh Atidile vaid 18 kohta.
Teised rivaalid jäid kaugele nende kahe selja taha.
Parteiblokkidena oleks küsitluste järgi isegi võimalik,
et Likud-paremtiib võiks saada parlamendis otsese enamuse.
Kuid allesjäänud kolme päeva jooksul võis juhtuda mida tahes.
Saadet valimistejärgsel hommikul ette valmistades näib,
et nagu küsitlused ennustasid,
saaks Netanyahu juhitud religioosne- paremblokk parlamenti isegi 63 kohta,
ehk veidi rohkem hääli, kui neile julgeti ennustada.
Teisele kohale tõusnud Y. Lapidi tsentristlik-vasakpoolne Yesh Atid
saaks oodatust vähem hääli
ja ennustuste järgi parlamenti vaid 18 kohta,
võrreldes Netanyahu Likudiga, mis saaks 31 või 32 kohta.
Valimisaktiivsus oli oodatust nõrgem, ulatudes vaid 67 protsendini,
mis oli mitu protsenti vähem kui mullustel valimistel.
Saate lindistamise ajaks oli loetud ca 70 % häältest,
kuid kõik meediakanalid olid siiski üksmeelsed selle suhtes,
et mingeid suuri muutusi vaevalt enam tuleb.
Kuigi koroonaviirusse on Iisraelis surnud juba üle 6000 inimese,
on see siiski rahvaarvu ja elanike tihedusega arvestades
märgatavalt vähem kui võrreldavates lääneriikides.
Ca 60 % riigi 9-miljonilisest rahvastikust
on saanud esimese vaktsiinisüsti ja ligi 5 miljonit ka teise.
Iisrael on vaktsineerinud ka üle 100 000 palestiinlase,
kuigi see ei kuulu Oslo II lepingu järgi nende kohustuste hulka.
Uusi nakatunuid registreeritakse iga päev veel vaid veidi üle 200,
kuid vaid 1,7 neist on olnud koroona-positiivsed.
Riigi ärielu on samas järk-järgult avanenud nii,
et vaktsineeritud ja nn rohelise passi saanud võivad hakata kogunema
ja elama peaaegu normaalselt,
mis aitas samuti kaasa Likudi valimisedule.
Ka paranenud välissuhted
ja diplomaatilised normaliseerimised mitmete endiste vaenuriikidega
ning peaminister Netanyahu jõuline pühendumine riigi julgeolekule,
eriti Iraani üha laienevale ohule, mängisid rolli Netanyahu valimisedus.
Jeruusalemma arheoloogiaringkondi
on raputanud mõne aja eest ilmnenud info selle kohta,
et Katoliku Kirik on teinud Jeruusalemmas iseseisvaid kaevetöid,
selleks ametnikelt luba küsimata.
Asi pole tühises labida maasse löömises,
vaid vanalinna müüride kõrval nn Siioni mäel tehtud tunnelis,
mis ühendab omavahel kaks Katoliku Kiriku ehitist.
Kirik alustas tunneli kaevamist juba 12 aasta eest ja väidab,
et see kuulub nende õiguste hulka.
Tunnel ühendab Maarja suremiskoha kiriku
Beit Josefi ühiselamuga, kuid Iisraeli juhtivad rabid usuvad,
et Katoliku Kirik püüdis leida tunnelikaevamise käigus
Iisraeli iidse kuninga Taaveti hauda.
Siioni mäe all on mitmeid tunneleid ja haudu.
Mõnede uurijate hinnangul
on kuningas Taaveti haud ehk juba leitud,
kuid usuliste pingete tõttu pole seda veel avalikustatud.
Nagu varasemais saateis tõdetud,
selgus, et Iisraeli rannikule levinud suure naftalekke taga oli Iraan
ja selle sooritas kas riik või vähemalt Iraani naftatanker.
Nädala eest toimus Iraani lipu all seilaval laeval aga plahvatus,
mis seda oluliselt kahjustas, tekitamata siiski inimohvreid.
Rünnaku teostajate kohta infot pole, kuid laev seilas intsidendi hetkel
siiski väga lähedal Iisraeli territoriaalvetele,
mistõttu Iraan süüdistas rünnakus Iisraeli,
kes oma kombe kohaselt pole juhtunut kuidagi kommenteerinud.
Ka antud rünnak polnud ainus omalaadne
Iraani kaubalaeva vastu suunatud intsident.
Erinevaid rünnakuid,
eelkõige Iraani naftatankrite ja relvi vedavate konteinerlaevade vastu
on viimasel kahel aastal toimunud vähemalt tosinkond.
Rünnakuis, mida on toimunud ka Punasel merel,
on muidugi süüdistatud Iisraeli armeed ja mereväge.
Need on nõrgendanud märgatavalt Iraani ebaseaduslikku naftavedu
ning ka Süüria illegaalset naftaostu ja Hezbollah'le suunatud relvalaste.
Türgi on aastaid selgelt distantseerunud NATOst,
nagu ka mitmetest araabiamaadest ja ka EL-i riikidest,
kuid on samas tõhustanud partnerlust nii Iraani kui Venemaaga.
USA uus president Joe Biden
on mõjutanud seda arengusuunda ehk rohkem kui keegi oodata oskas.
Tema lõpuks väga passiivne hoiak
Iraaniga tehtud JCPOA uuendamisse Iraani seatud tingimustel
on olnud selge üllatus paljudele lääneriikide juhtidele.
Teiselt poolt ja samal ajal
on Biden mõistnud karmilt hukka Venemaa presidendi Putini
nii opositsioonijuhi A. Navalnõi kohtlemise
kui riigi inimõigusrikkumiste eest.
Need kõik ja paljud teisedki seigad on ühiselt viinud selleni,
et Venemaa on tõhustanud mainitud liitu ja koostööd Iraani ja Türgiga,
mis toob samas lähemale prohvet Hesekieli 2700 aasta vanuse
piibelliku prohveteeringu seisu kujunemise.
ÜRO allorgan HRC ehk Inimõiguste nõukogu kogunes mõne päeva eest
otsustama deklaratsiooni üle,
mis mõistab hukka erinevate riikide inimõigusrikkumisi.
Nõukogu väljastas kokku 12 hukkamõistvat avaldust,
kuid vaid kaheksale erinevale riigile.
Vaid ühe märkuse saanud riikide seas olid muuhulgas Põhja-Korea, Iraan,
Süüria, Iraak, Venetsueela ja Valgevene.
Iisrael sai aga lausa neli märkust,
kui näiteks Venemaa ja Hiina
mitme teise tõeliselt inimõigusi rikkuva riigi kõrval,
ei saanud ühtki märkust.
Nii näib ÜRO inimõigusorgan liikuvat samas poliitilises suunas
nagu Rahvusvaheline Kriminaalkohus ICC, kes näib samuti olevat unustanud
oma rolli erapooletu kohtuorganina.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale!
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee