JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
Vaktsineerimine kestab, kuid taud jätkab levikut
Süveneb kemplemine Iraani, Iisraeli ja USA vahel.
Kas palestiinlaste aladel toimuvad lõpuks valimised?
Koroona-vastane vaktsineerimine Iisraelis jätkub tõusvas tempos.
Seni on esimese doosi saanud ligi 2,5 miljonit inimest,
ja üle 300 000 neist ka juba teise süsti.
Ametnikele teeb siiski muret,
et samal ajal registreeritakse iga päev endiselt tuhandeid uusi nakatunuid
ja ligi neljandik neist pärineb riigi ultraortodoksi juutide seast.
Kokku on riigis registreeritud üle 560 000 koroonaviirusse nakatunu
ja surnud on neist üle 4000.
Riigi valitsus on otsustanud jätkata karme turvameetmeid
ja ettevaatusabinõusid jaanuari lõpuni.
Pinged Iisraeli ja Iraani vahel süvenesid seda enam,
mida lähemale jõudis USA presidendivõimu vahetus.
Vaid nädal enne 20.01 toimunud võimuvahetust ründas Iisrael Süürias
18 Iraani Revolutsioonikaarti objekti,
mis asusid Iraagi-Süüria piiri lähedal.
Rünnakus olevat hukkunud vähemalt 23 inimest
ja lisaks sai haavata mitmeid kümneid.
Rünnakute sihtmärgiks olid relva- ja raketilaod,
ning mõned Iraani tuumaprogrammiga seotud objektid.
Rünnakud teostati koostöös USA antud luureinfo põhjal
ja osa neist tehti Iraani tähtsaimasse
imaam Ali nimelisse baasi Albukamalis,
kus neid on varemgi toimunud.
Nii USA kui Iisrael on valmistunud Iraani võimalikeks vasturünnakuteks
ja nii on Iisraeli armee paigutanud riigi lõunaossa
mitmeid Patrioti raketitõrjekomplekse.
Kolmapäeval, 20. jaanuaril andis Joe Biden ametivande
ja nii sai temast USA 46. president.
Tema asepresidendiks sai endine senaator Kamala Harris.
Milline saab olema Joe Bideni Iisraeli- ja Lähis-Ida poliitika,
see on lähinädalate suur küsimus,
sest tema esialgne suhtumine näiteks Iraani tuumaprogrammi
teeb lisaks Iisraelile muret
ka Lähis-Ida sunniitlikele araabiamaadele.
Üks Iisraeli peaministriparteist Likudist pärit Netanyahu nõunikke
Tzachi Hanegbi rääkis intervjuus Kan-meediale,
et Iisraelile ei jää muud võimalust kui rünnata Iraani tuumarajatisi,
kui USA otsustab naasta nn JCPOA lepingu juurde.
Tema sõnul on Iraan liikunud kolme viimase aastaga
nii tuumaprogrammis kui ballistiliste rakettide arendamises
juba nii kaugele, et ka nende endi väitel
pole naasmine 2015. a lepingu juurde enam võimalik.
"Meil ei jää seega muud võimalust kui rünnata Iraani rajatisi,"
ütles minister Hanegbi.
"Tegime seda 1981. a Iraagis ja 2007. a Süürias.
Me lihtsalt ei saa lubada, et riik,
kelle välispoliitika eesmärk on Iisraeli hävitamine,
saaks tuumarelva."
Joe Bidenile lähedalseisvad allikad
rääkisid siiski positiivse uudisena Iisraeli meediale,
et Biden on lubanud konsulteerida Iisraeliga,
enne kui 2015. a tuumalepingu suhtes otsuse teeb.
Eelmise uudisega seonduvalt on Iisraeli Kaitsejõud koostanud plaani
Iraani tuumaprogrammiga seotud rajatiste hävitamiseks.
Relvajõudude juht, peastaabiülem Aviv Kochavi
andis vastava korralduse avalikult
päevalehe Israel Hayom pressikonverentsil
vaid päev pärast Tsachi Hanegbi avaldust.
Kindral Kochavi käskis armeeladvikul selgitada välja kolm alternatiivi,
kuidas tuua Iraan olukorda, kus riigi võimalik tuumaprogramm
või mis tahes muu meetod tulevikus enam Iisraeli julgeolekut ei ohustaks.
Uudisele reageeriti jõuliselt Euroopas,
sest nii Suurbritannia, Saksamaa kui Prantsusmaa juhid
on Iraani tuumaprogrammi suhtes sügavat muret avaldanud.
Prantsuse välisminister Le Drian sõnastas seda otsesekoheselt nii:
"Iraan on hankimas endale tuumavõimekust,
mida saab peatada vaid sellega,
et Iraan peab naasma täielikult 2015. a lepingu raamesse."
Samas süüdistas minister USA äsjast presidenti Trumpi selles,
et tema tegevus ja lepingust taganemine
olevat ajanud Teherani valitsuse tuumavõimekust taotlema.
Jätkame sõjalistel teemadel.
USA Kaitseministeerium Pentagon teatas nädala eest,
kui võimul oli veel president Trump, et Iisrael kaasatakse CENTCOM-i.
See on USA Kaitseministeeriumi kõrgeim sõjaline nõukogu,
kelle mandaat hõlmab kogu maailma erinevaid kriisipiirkondi,
nende jälgimist ja kriisidele lahenduste planeerimist.
Iisrael on ka seni osalenud USA Euroopat hõlmavas komisjonis,
kuid nüüd, kui suhted mitme araabiamaaga on normaliseerunud,
leidis Pentagon, et osalemine CENTCOM-is on vajalik
ja toob kaasa ka Iisraeli suurt oskusteavet araabiamaailma kohta.
Samas saab Iisrael aktuaalset infot USA sõjaliste plaanide kohta
eelkõige Lähis- ja Kesk-Idas, Iisraeli huvitavatel aladel,
eriti Iraani kohta.
Otsekui vastuseks sellele
korraldas Iraan Pärsia lahel suurejoonelise sõjalise õppuse.
Seal esitleti uusi, nn Kamikaze-droone,
mille tegevusulatus on lausa 2000 km,
mis kataks seega ka Iisraeli.
Nädal hiljem oli järg
Iraani laevastiku massiivse demonstratiivõppuse käes,
kus esitleti nii kaitseotstarbelisi rakette, täppisrakette
kui ka keskmaa ballistilisi, Euroopani ulatuvaid rakette.
Mõõgatärin kasvas seda enam,
mida lähemale jõudis USA presidendivõimu vahetus.
Palestiinlaste aladel toimusid viimati parlamendivalimised 2006. a.
Enne seda, 2005. a jaanuaris, korraldati presidendivalimised.
Mahmoud Abbasi ametiaeg presidendina
lõppes seega juba 2009. a.
Seejärel on ebaühtlaste vahedega teatatud uutest valimistest,
kuid need pole kunagi mingi tulemuseni viinud.
Nii võimegi põhjendatult küsida, kas nüüd on käes imede aeg?
Seda seepärast,
et palestiinlaste juht Abbas on määranud valimisteks isegi päeva.
Esmalt, 22. märtsil,
valitakse Palestiina omavalitsuse seadusandlik kogu.
Abbasi sõnul toimuvad valimised lisaks Gazale ja Läänekaldale
ka Ida-Jeruusalemmas, mille Iisrael on aga ära keelanud,
sest nende endi parlamendivalimised toimuvad vaid päev hiljem
ja Iisrael ei pea Jeruusalemma palestiinlaste territooriumiks.
Seejärel tulevad 7. juulil presidendivalimised,
ja kui kõik hästi läheb,
toimuvad augusti viimasel päeval parlamendivalimised.
Ülemaailmne, 1955. a rajatud
kristlaste tagakiusamist jälgiv ühendus Open Doors
avaldas taas sünget statistikat möödunud aasta kohta.
Nende andmeil on kristlaste tagakius pidevalt kasvanud.
Iga päev tapetakse maailma eri paigus usu tõttu 13 kristlast,
12 vahistatakse või vangistatakse seadusevastaselt
ning üle 10 kiriku või kristliku keskuse hävitatakse või neid rünnatakse.
Nigeerias juhtub seda rohkem kui üheski teises riigis.
Kuigi Põhja-Korea juhib endiselt tagakiusuriikide nimistut,
on üleüldine fakt, et 50 tõsiseimalt kristlasi taga kiusavate riikide seas
on lausa 39 islamit tunnustavat maad.
Selles sünges nimistus on tõusmas muuhulgas Hiina, Türgi ja India.
Nii teatas Open Doors, mis tegutseb oikumeeniliselt
kristlike väärtuste alusel kogu maailmas.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale!
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee