JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
Mitmed riigid normaliseerivad suhted Iisraeliga
Hamas on rahulepingute vastu
Uued valimised ja uued parteid Iisraelis
President Trumpi alustatud diplomaatilised jõupingutused
araabiamaade ja Iisraeli suhete normaliseerimiseks
on kahe riigi puhul taas vilja kandnud.
Detsembri alguses teatas Valge Maja,
et Lääne-Aafrika islamiriik Maroko normaliseerib suhted Iisraeliga
diplomaatilisel ja kaubanduslikul tasemel.
Seda mõjutas kaks peamist seika - USA tunnustas Maroko õigust
määratleda Lääne-Sahara autonoomseks regiooniks
ilma enesemääramisõiguseta, ja teiseks oluliseks teguriks olid
ulatuslikud, üle miljardi USD ulatuvad relvatehingud USA ja Maroko vahel.
Nii Iisraelis kui Marokos tervitati president Trumpi teadet rahuloluga.
Peaminister Netanyahu ja Maroko kuningas Mohammed VI
tõdesid kui ühest suust, et suhted tulevad soojad ja töised.
Himaalaja mäestikus asuv hinduistlik Bhutani kuningriik
teatas samuti suhete normaliseerimisest Iisraeliga.
See toimus vaid mõni päev pärast president Trumpi teadaannet
Maroko-Iisraeli suhete normaliseerimise kohta.
Seekord allkirjastasid suhete normaliseerimislepingu
Iisraeli suursaadik Indias Ron Malka
ja tema ametivend Bhutanist Vetsop Namgyel.
Teed selleks olid sillutanud juba aasta mõlema riigi välisministrid
ja maade delegatsioonid olid arutanud mitu kuud
Iisraeli tulevase tipptehnoloogia eksporti Bhutani.
Bhutanil on diplomaatilised suhted vaid 53 riigiga.
Naabermaa Hiina nende hulka ei kuulu.
Nende kahe riigi ja Iisraeli diplomaatiliste suhete lepingud
tahetakse allkirjastada Valges Majas veel praeguse presidendi ametis olles
ehk enne 20. jaanuari.
Veel kolmaski ajalooliste normaliseerimislepetega seotud uudis.
Iisraeli regionaalminister Ofer Akunis teatas nädala eest,
et USA asepresident Mike Pence
külastab jaanuari algul ametlikult Iisraeli.
Valge Maja allikate teatel
teatab asepresident visiidi käigus veel ühest või isegi kahest riigist,
kellega peetud kõnelused on jõudnud Iisraeli diplomaatilise tunnustamiseni.
Kuigi avalikkusele pole mainitud riikide kohta
veel midagi ametlikku teatatud, on erinevad allikad üsna kindlad,
et tegu võib olla Pärsia lahe sunniitliku Omaani sultanaadiga
ja teisena maailma rahvarohkeima Kagu-Aasia moslemiriigi Indoneesiaga
Needki võimalikud, veel kinnitamata tunnustamised ja vastavad lepingud
tahetakse allkirjastada veel enne Trumpi ametiaja lõppu
20. jaanuaril 2021. aastal.
Gazat valitsev Hamas
ja selle koostööpartner Palestiinlaste Islamidžihaad
mõistavad karmilt hukka kõik araabiamaad,
kes on normaliseerinud või plaanivad normaliseerida suhted Iisraeliga.
Rühmitused reageerisid jõuliselt Maroko nädala tagusele otsusele
normaliseerida suhted Iisraeliga.
See tähendavat noahoopi palestiinlaste selga ja islami reetmist,
tõdeti ühenduste avaldustes.
Sellega ühines taas kord ka Iraan, kes tõdes oma religioosses traktaadis,
et lääneriikide toetusel sündinud Iisraeli-Maroko leping
olevat kui noahoop Palestiina omavalitsuse selga.
Kõlas ka vastupidiseid arvamusi. Omaani sultaniriik nimelt teatas,
et seegi leping on samm õiges suunas ja toob regionaalse rahu lähemale.
Selle asemel, et ühineda Hamasi ja Islamidžihaadi seisukohtadega,
teatas peamiselt Läänekaldal tegutsev Palestiina omavalitsus üllatuslikult,
et on valmis naasma kõnelustele Iisraeliga.
Abbasi valitsus sattus mõnes mõttes vihma käest räästa alla,
kui Araabia Liiga asus üksmeelselt toetama
Iisraeli ja mitmete liikmesriikide leppimiskõnelusi.
Võimalike kõneluste alustamises
mängis võtmerolli Egiptuse president al-Sisi,
kes avaldas Abbasile jõulist survet patiseisule lahenduse otsimiseks.
Abbas määras võimalikele kõnelustele küll põhjalikud eeltingimused,
nõudes vahendajaks nn Kvartetti,
mille nime lasi 2004. a käiku toonane USA president G. Bush.
Toona otsiti lahendust nn Teekaardi alusel
ning asja ajasid USA, ÜRO, Venemaa, EL ja PO.
Ka toona jäi leping sündimata, sest Abbasi ja Yasser Arafati nõue
Jeruusalemma kuulumisest ainult palestiinlastele
ja pagulaste vaba naasmisõigus takistasid kõneluste edenemist.
Peaministri parteis Likudis käib võimuvõitlus, mille käigus teatas
Netanyahu ehk et võimsaim rivaal Gideon Saar parteist lahkumisest.
Saari teade polnud kõigile üllatuseks, sest ta oli kritiseerinud juba pikalt
Netanyahu ühepoolset võimukasutust ja koroonaepideemiaga tegelemist.
Uute parlamendivalimiste valguses tahab Saar luua uue partei,
millele on võtnud nimeks Uus Lootus.
Ta loodab toetajaid nii parem- kui vasaktiivalt,
määratledes oma partei poliitilise maastiku tsentrisse,
ja sihib järgmiste valimiste järel Iisraeli peaministri ametikohta.
Tal on toetajaid ka Likudis,
nii et Iisraeli poliitiline kaart näib aina enam kirju lapitekina,
sest üha rohkem on parteisid,
kel on järgmiste valimiste järel võimalus kaalukeeleks saada.
Jordaania kuningas Abdullah II teatas nädala eest riigi parlamendile,
et ei loovuta Jeruusalemma Templimäe haldust kunagi kellelegi.
Ta toonitas kõnes, et Templimäe haldus
kuulub traditsiooniliselt üksnes hašimiidi klannile,
hoolimata sellest,
et Kõrgeim Mosleminõukogu otsustas saja aasta eest anda paiga haldus
Meka Keskmošee toonasele valitsejale Hussein bin Alile.
Kuninga sõnul on järelvalve kõigi Jeruusalemma pühapaikade,
nii moslemi kui kristlike paikade üle, talle nii kohustus kui pühendumus.
Neist positsioonidest ei loobu me kunagi, jätkas kuningas,
tõdedes, et Jordaania on olnud Templimäe haldaja juba üle saja aasta
ega kavatse loobuda sellest õigusest kunagi kellegi teise kasuks.
Kuningas ei maininud midagi linna juutidele kuuluvate pühapaikade kohta
sest Jordaania enda sõdurid hävitasid 1949.-1967. a vahelisel perioodil
kümneid sünagooge, talmudikoole
ja Õlimäe nõlvadel asunud vanu juudi haudu.
Samas kõnes võttis kuningas ka ennetava seisukoha
Iisraeli ja palestiinlaste võimalike tulevaste kõneluste suhtes,
teatades, et ainus tee lõpliku rahuni on iseseisev Palestiina,
pealinnaga Ida-Jeruusalemmas
ja piirideks need, mis kehtisid enne 1967. a sõda.
Kuninga seisukoha puhul on probleemiks eelkõige see,
et seadusandluse järgi on Templimägi ja vanalinn Iisraeli territoorium,
kuigi seda õigust on rakendatud neis paigus väga säästlikult
ja suure ettevaatusega.
Saudi Araabia aga on teatanud, et islami kaks tähtsaimat pühapaika -
Meka ja Mediina - kuuluvad traditsiooniliselt nende halduse alla,
mistõttu toetavat kolmas pühapaik ehk Haram es Sharif ja al Aqsa mošee
seda korraldust eelkõige usulistel alustel.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale!
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Toimetus soovib vaatajaile rahulikku ja õnnistatud jõuluaega!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee