JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
USA valimistulemused mõjutasid ka Iisraeli poliitikat
USA jätkab rahutegija rollis
Positiivseid uudiseid koroonavaktsiini rindelt
Kuigi USA presidendivalimiste lõpptulemus
on veel ametlikult kinnitamata,
on senine tulemus tekitanud peegeldusvirvendusi
juba ka Iisraeli sisepoliitikas.
Eelmine nädal korraldatud arvamusküsitlus näitab selgelt,
et Joe Bideni võimalik presidendiamet
lükkab Iisraeli rahva pigem paremtiiva kui tsenter-vasaktiiva poole.
Kui riigis korraldataks parlamendivalimised praegu,
annaks see peaministri parteile Likudile ca 30 kohta.
Ka teistele paremparteidele jagus piisavalt uusi kohti,
nii et Likudi juhitud paremblokk, sh usuparteid,
saaksid uues parlamendis kokku vähemalt 70 kohta.
Nagu oleme tõdenud juba varasemais uudistesaadetes,
võivad uued parlamendivalimised toimuda isegi lähitulevikus.
Kaitse- ja asepeaministri portfelli kandev Sinivalge partei juht B. Gantz
teatas eelmine nädal oma lähiringkonnale,
et tema ja peaminister Netanyahu poliitiline koostöö lõpeb üsna pea.
Gantzi sõnul ei vaja Iisrael hetkel uusi valimisi ja neid on oodata,
kui valitsus ei suuda enne 24.12 kokku leppida tuleva aasta eelarves.
Võimalikud uued parlamendivalimised
kukutaksid Sinivalge esindajate kohtade arvu uute küsitluste järgi 9-le,
mistõttu nad kaotaksid võrreldes praegusega neli kohta.
Ka end kaalukeelena reklaaminud Israel Beiteinu partei juht Lieberman
jääks kohast valitsuses taas ilma.
Iisraelis valitseb karjuv korteripuudus
ja nii väljastas Jeruusalemma linnavalitsus 108 uut ehitusluba
ortodoksi juutide rajooni Ramat Shlomosse.
Sama elurajoon
oli kaua pinnuks silmas USA endisele, Obama juhitud valitsusele
ja just toonane asepresident Biden
püüdis takistada piirkonnas uute ehitusprojektide teostamist.
Obama valitsuse arvates tuli vältida Jeruusalemmas igasugust ehitamist,
kuni palestiinlastega on linna jagamises kokkuleppele jõutud.
Nüüd, kui tänu president Trumpile
on jõus USA Kongressi 1995. a seadus,
mis määratleb Jeruusalemma Iisraeli jagamatuks pealinnaks,
leiab Jeruusalemma linnavalitsus, et neil on õigus eraldada ehituslube
kunagi Obama valitsuse poolt külmutatud aladele.
Load eraldatakse kiiresti,
et nad jõustuksid juriidiliselt
enne uue presidendi ametivandetseremooniat, 20.01.2021.
Lähis-Ida militaarvaatlejad on tõstatanud küsimuse,
mis on kaua olnud kõneaineks ka Iisraeli armeele ja poliitikutele.
Kas USA ja Iisrael plaanivad ühiselt või kumbki eraldi,
teostada sõjalisi rünnakuid Iraani tuumaprogrammiga seotud rajatistele
veel president Trumpi allesjäänud ametiajal? Vabandust.
Küsimus muutus aktuaalseks, kui president Trump
vabastas üllatuslikult kohe pärast USA valimisi ametist
riigi kaitseministri Mark Esperi.
Esperit tuntakse mõõduka diplomaadina,
kes pole olnud presidendiga alati ühel nõul Iraani sanktsioonide
ega USA taandumise suhtes JCPOAst
ehk tuumalepingust P5+1 maade ja Iraani vahel.
Esperi asemele nimetas Trump koheselt
Riikliku Terrorismivastase Keskuse juhi Chris Milleri,
keda erinevalt Esperist tuntakse nn sõjaõhutajana
ja Iraani tegevuse jõulise vastasena.
Välisminister Pompeo aga käis mõne päeva eest Iisraelis
ning kohtus nii kaitseminister Gantzi kui peastaabiülema Kochaviga.
Pompeo külastab ringreisil ka Saudi Araabiat,
kus kohtub riigi tulevase juhi
kroonprints Mohammed Bin Salmaniga,
kes sarnaselt peaaegu kõigi teiste Pärsia lahe sunniitlike araabiariikidega
on mures võimaluse pärast,
et USA taastab Joe Bideni ametiajal suhted Iraaniga.
Iisraeli armeeringkondades
ei peeta rünnakut Iraanile ilma USA osaluseta tõenäoliseks,
vähemalt ilma Iraani algatatud ilmse provokatsioonita.
Lähis-ida sõjalised liidud ei näi piirduvat vaid Pärsia lahe maadega,
sest Kreeka, Iisrael ja Küpros
on lähenenud üksteisele eelkõige maade kaitseperspektiivide raames.
Selle esimesed sõnad lausuti juba aastate eest,
kui Iisraeli mandrilava gaasiväljadelt
hakati plaanima Itaalia kaudu Euroopasse suunduvat gaasijuhet.
Nüüd, kui projekt on üsna kaugel, ärkas Türgi sellele vastupanu osutama
ja määratles Liibüani ulatuva merepiirkonna oma territoriaalveteks
vastuolus rahvusvahelise mereõigusega.
Samas alustas Türgi Vahemere idaosas nafta ja gaasiotsinguid,
püüdes tekitada oma puurimistegevusega segadust
Kreeka ja Küprose territoriaalvetes.
EastMedi gaasijuhtmeprojekt on ka Iisraelile ülioluline
ja seetõttu annab kaitseliit Kreeka ja Küprosega hankele
julgeolekulist tuge.
USA ametisolev president D. Trump
jätkab rahusobitaja rolli islamiriikide ja Iisraeli vahel.
Lääne-Aafrika riik Maroko ja selle suhe Lääne-Saharaga
on vormunud lõpuks selliseks, et võimaldab president Trumpil
püüda tuua Maroko-Iisraeli suhted diplomaatilise tunnustuse tasemele.
Trumpi sihiks on käivitada protsess võimalikult pea,
et diplomaatilise tunnustamise leping
võidaks allkirjastada veel enne jaanuari keskpaika,
kui ametisse astub järgmine president.
Mitmed maailma suurimad ravimifirmad
on arendanud võidu vaktsiini Covid-19 ehk koroonaviiruse vastu.
Sama on tehtud nii Iisraelis kui mujalgi maailmas.
Suur Ameerika ravimifirma Moderna teatas vaktsiini arendamisest,
mis annab koroonaviiruse vastu 94,5 protsendilise kaitse.
Ka New Yorgis resideeruv USA ravimihiid Pfizer
teatas sama tõhusa vaktsiini arendamisest koroonaviiruse vastu.
Iisraeli Terviseministeerium on sõlminud lepingu Pfizeriga,
kes teatas, et suudab toimetada käesoleva aasta lõpuks
vähemalt 50 miljonit vaktsiiniannust
mitmetest maailma riikidest koosnevatele tellijatele.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale!
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee