JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
Sudaan ja Iisrael ametlikustasid diplomaatilised suhted
Kas Iisraelist saab toornafta vahendajariik?
Palestiinlased valmis meelt muutma
Viimastel nädalatel õhus olnud võimalus Sudaani ja Iisraeli vahel
sai eelmine nädal ametlikuks,
kui mõlemad riigid teatasid suhete normaliseerimisest.
Sudaani ja Iisraeli vahel olid diplomaatilised suhted 1956. aastani,
kui Aafrika riik iseseisvus.
Enne seda oli Sudaan Briti koloonia
ja juudid olid Briti mandaadi all
sellele eelnenud kolm kümnendit.
Sudaan ei osalenud 1948.-49. a iseseisvussõdades Iisraeli vastu,
kuid ühines hiljem
Egiptuse toonase riigipea Gamal Abdel Nasseri juhitud
araablaste ühisrindega Iisraeli vastu.
Murrang alanud suhetes toimus käesoleva aasta veebruaris,
kui Entebbes, Ugandas,
peeti USA välisministri Pompeo juhtimisel kõnelusi
Iisraeli peaministri Netanyahu
ja Sudaani presidendi Abdel Fattah Burhani vahel.
Nii on Sudaan juba viies sunniitlik araabiariik,
kes Iisraeliga diplomaatilised suhted sõlmib.
Egiptus näitas suuna ette 1979. a,
Jordaania järgnes 1994. a
ja käesoleval aastal tegid seda AÜE, Bahrein ja Sudaan.
USA presidendivalimisteni on vaid kolm päeva
ja ametisolev president Trump esitleb üha uusi välispoliitilisi võite
või vähemalt peab neid äärmiselt tõenäoliseks.
Pärsia lahe suurriik Saudi Araabia
pole veel ametlikult teatanud suhete normaliseerimisest Iisraeliga,
kuid nii president Trump
kui Iisraeli välisluureteenistuse Mossad juht Cohen tegid avaldused,
mille järgi saudid otsustavad seda kohe pärast USA presidendivalimisi.
President mainis sedagi, et veel vähemalt viis riiki
on ühinemas Iisraeli tunnustavate riikidega,
kuid tõdes samas,
et ükski neist ei saa omada tuumarelvi või plaanida nende hankimist.
Iisraeli religioossed juudid
tervitasid innukalt uusi rahualgatusi ja diplomaatilisi tunnustusi,
tõdedes, et need on seotud lõpuaja sündmustega
ja ka tulevaste ohvritalitustega Templimäe piirkonnas.
Lähis-Ida muutlikud poliitilised maastikud on toonud kaasa muutuse,
mida vaevalt keegi oleks suutnud kasvõi aasta eest ette kujutada.
Türgi, kellel on Iisraeliga diplomaatilised suhted, kuigi jahedad,
on hakanud karmilt hukka mõistma araabiamaid,
kes on sõlminud või plaanivad sõlmida diplomaatilised suhted Iisraeliga.
Türgi president Erdogan mainis televiseeritud kõnes,
mis oli suunatud Saudi Araabiale, Bahreinile ja AÜE-le,
et neid araabiamaid polnud eile veel olemas
ja olevat võimalik, et neid pole olemas homme.
"Meie aga," viidates Türgile,
"hoiame oma lippu kõrgel igavesti kogu regiooni kohal, Allahi loal."
Selline on Türgi presidendi fanaatiline tõlgendus sunniitlikust islamist.
Vastuseks Erdogani ähvardusele
kehtestas Saudi Araabia kaubanduskoda Türgile embargo,
keelu kaupu importida ja eksportida.
See puudutas ka turismi
ja saudi investorite kinnisvarahankeid Türgis.
Boikott raskendab ka Iraani majandusolukorda,
sest Türgi liiri 22-protsendine langus
tõmbas riikide kaubavahetusel põhja jalge alt.
Iisraeli Bar-Ilani Ülikooli araabiaosakonna juhtekspert,
TV7 Jeruusalemma stuudio saateist tuttav dr Mordechai Kedar
analüüsis seda muutunud olukorda järgmiselt.
Hetkel on erinevates araabiamaades sügav Türgi-vastane hoiak,
mis on jagunenud kahte leeri.
Iraani juhitud leer hõlmab Süüriat, Liibanoni, Qatarit ja Gazat
ning selle vastas on Saudi Araabia juhitud koalitsioon,
kuhu kuuluvad Sudaan, Egiptus, Jordaania, Bahrein, AÜE
ja võimalik et ka Maroko.
Selle leeri arvamusel kuulub nende hulka ka Iisrael.
Iraani juhitud grupp pole puhtalt araabia taustaga,
sest ei türklased ega iraanlased pole araablased.
Grupp on siiski saanud oma peamise finantstoe just Türgilt,
ja nüüd õõnestab saudide boikott kogu leeri majandust.
Palju sõltub nüüd dr Kedari sõnul sellest, kes USAs valimised võidab.
Kui võidab Joe Biden,
toob ta USA tagasi Iraaniga sõlmitud tuumaleppesse,
mis omakorda vihastab saudide leeri,
sest nende meelest reetis USA toona nende usaldust.
Kuid nad ei saa teha midagi muud, kui õppida elama uue ohufaktoriga.
Kui Trump oma ameti säilitab, ühinevad saudid kohe Iisraeliga,
arvab Iisraeli juhtiv araabiaekspert Mordechai Kedar.
Teised analüütikud arvavad, et ka Bideni võidu korral
tugevdab Saudi Araabia suhteid Iisraeliga, eelkõige sõjalises aspektis.
Araabia Ühendemiraatide ja Iisraeli vastastikune diplomaatiline tunnustus
võib viia lähitulevikus selleni,
et Iisraelist saab taas naftatransiidiriik.
Eilatist Haifasse kulgevat toornaftajuhet
hakati ehitama juba 1959. a, Suessi kriisi järellainetuses,
ja üks selle põhirahastajaid
oli toonane Iraani šahh Mohammed Reza Pahlavi.
Kui Egiptuse president Nasser natsionaliseeris
ja sulges aeg-ajalt Suessi kanali,
pidid Pärsia lahe riigid otsima uue turvalise ja kindla kanali
toornafta veoks maailma turgudele.
Kuigi kanali kaudu võib nüüd naftat üsna vabalt vedada,
on tollimaksud sellisest klassist, et näiteks AÜE seisukohast
oleks naftavedu Eilatist Ashkeloni ja võimalik, et Haifani välja,
märgatavalt odavam kui Suessi kasutamine.
Projekti on ette valmistatud juba mõnda aega
ja sellega on ühinemas ka Saudi Araabia,
keda huvitab ka sõltumatus Hormuzi väinast,
sest Iraani pidevad ähvardused väina sulgemise kohta
on kõik Pärsia lahe naftariigid murelikuks teinud.
Iisraelile võib see saada oluliseks kullaauguks,
sest projekti asjaosaliste meelest suudavad nad vedada juhtme kaudu
ca 15 % praegu Suessi kanali kaudu liikuvast toornaftast.
Ka nafta laadimisterminal Eilatis on valmis
ja ootab vaid projekti käivitamist.
Esimesed reaktsioonid
Iisraeli ja mõnede araabiamaade suhete normaliseerimise kohta
pahandasid Palestiina omavalitsust ja nende keelekasutus
vastavate riikide suhtes on olnud allpool standardit.
Nüüd, kui mitmed teisedki riigid
paistavad loobuvat toetusest palestiinlaste nõudmistele,
on Mahmoud Abbasi seltskond ilmselt mõistmas,
et peab oma lauakombeid muutma.
Nii ei tekitanud Sudaani-Iisraeli leping samasugust reaktsiooni
kui kaks varasemat lepingut Emiraatide ja Bahreiniga.
Toona põletati nende riikide lippe
ja palestiinlaste poliitikud kasutasid karmilt hukkamõistvaid väljendeid.
Viimastel päevadel näisid hoiakud juba mõõdukamad
ja kommentaarid pigem mõistvad kui hukkamõistvad.
See võib olla esimeseks märgiks, et palestiinlaste juhid
võivad naasta pigem kõnelustelauda kui end sügavamale auku kaevata.
Nii selles kui paljudes teisteski Lähis-Ida puudutavates
ja veel lahtistes küsimustes
näivad vastused ja võimalikud suunamuutused
ootavat USA presidendivalimisi.
Sellised olid tänased uudised!
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale!
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1770.
Kõne hind on 10 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee