JERUUSALEMMA UUDISED
Siin Pekka Sartola ja aasta viimased Jeruusalemma Uudised. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
Euroopa Liit kehtestas boikoti Iisraeli toodetele
Jeruusalemm jääb Trumpi plaanis jagamata
Rahvusvaheline kohus taas Iisraeli kallal
Iisraeli nägemuse järgi
on Euroopa Liidu valitsusel väga raske varjata
oma jõulist Iisraeli-vastasust ja vastavalt palestiina-meelsust.
Uue seaduse järgi ei tohi tooteid,
mida Iisrael toodab Läänekaldal, Ida-Jeruusalemmas ja Golanil,
enam märgistada sildiga "Made in Israel" ehk toodetud Iisraelis.
Selle asemel tuleb neile märkida nende päritolupiirkond.
Arvatakse, et see vähendab märgatavalt mõningate toodete müüki.
Iisraeli tootjate meelest kasvatab see seadusandlus töötust
just palestiinlaste seas, keda EL arvab end seadusega aitavat.
Londoni ajalehe Daily Telegraph järgi
on Türgi valitsus andnud Hamasile loa rünnata Iisraeli oma territooriumilt,
eelkõige Põhja-Küproselt, mida Türgi on aastaid okupeerinud.
Ajalehe teatel on Türgi president eitanud Hamasile loa andmist
Iisraeli ründamiseks,
kuid teatas siiski, et Türgi toetab oma vendi palestiinlasi.
Erdogani tõlgenduse järgi
on Hamasil õigus rünnata Palestiina riigi okupeerijaid aladel,
mis Iisrael vallutas 1967. a peetud sõjas.
Samuti ei pea Türgi Hamasi terrorirühmituseks,
vaid poliitiliseks parteiks ja vabastusorganisatsiooniks,
mille tegevust Türgi seega täielikult toetab.
Hamasi tegevus on Türgi väitel suunatud vaid aladele,
mida Iisrael okupeerib ja seetõttu on Hamasil õigus
tegutseda nende alade vabastamiseks Palestiina riigi kuuluvusse.
Belgias, Aalsti linnas, mis asub riigi hollandikeelses piirkonnas,
korraldatakse igal aastal suur, traditsiooniline kultuurikarneval.
Üks tänavu veidi rohkem kui nädala eest toimunud festivali programm
oli äärmiselt antisemiitlik.
Karnevaliprogrammi tutvustaval rongkäigul
osales juute solvavaid karikatuure Belgiast ja kogu maailmast.
Ortodoksi juute kujutavad suured maskotid
solvasid riigi juudi vähemust
ja nad esitasid jõulise protesti nii linnale, kui UNESCO-le,
mis on antud karnevali seni kutuuripärandi objektiks pidanud.
Nii eemaldas UNESCO Kultuurikomisjon mainitud karnevali
oma pärandiobjektide nimistust, kus see on olnud alates 2010. aastast.
Ka linnapea ühines karmi kriitikaga karnevalikorraldajate aadressil:
"Me pole ei antisemiidid ega rassistid,"
ütles Aalsti linnapea Christopher D'Hasse.
Üks käesoleva aasta kuumimaid uudisteteemasid
on kahtlemata olnud USA presidendi "Deal of the Century"
ehk sajandi tehing.
Selle majandusosa avaldati juba suvel,
kuid teise, ehk poliitilise osa sisu on iga kuu edasi lükatud.
Enamasti on USA põhjuseks teatanud Iisraeli sisepoliitilise patiseisu.
Esmaspäeval, 16. detsembril,
edastas Liibanoni telekanal al-Mayadeen uudise
rahuplaani poliitilise osa kohta, mis puudutavat Jeruusalemma.
Selle järgi jääb Jeruusalemm ühtseks ehk jagamatuks,
kuid teatud reservatsioonide ja eranditega.
Kui luuakse Palestiina riik,
jääb Jeruusalemma araabia rahvastik, kes on palestiinlased,
Palestiina kodanikeks, kuigi elavad Jeruusalemmas.
Templimäel asuv al-Aqsa mošee siirduvat Saudi Araabia kontrolli alla,
kuigi Templimäe haldus
kuulub islamitraditsiooni praktika järgi Jordaaniale.
Jeruusalemma valitsus kuulub linnale,
kuid Palestiina Jeruusalemmas elavate kodanike osas
jääb vastutus nende hariduse ja heaolu eest Palestiina riigile.
Trumpi plaani Gazat ja Läänekallast puudutav osa on huvitav selle poolest,
et see kuulus juba eelmise presidendi Obama rahuplaani.
Vabandust.
Gaza ja Läänekallas ühendatakse maanteega,
mis liigub 30 meetrit maapinnast kõrgemal.
Selle ehituse eest hakkab vastutama Hiina ehitusfirma.
Egiptus aga loovutab Gazale Siinai poolt piiri maad lennuvälja
ja tööstustsooni jaoks.
Egiptuse loovutatavasse ossa aga ei lubata ehitada eluasemeid.
Hamas ja Islamidžhihaad peavad loovutama kõik relvad
ja lubama Iisraeliga rahus elada,
mille tulemusel lammutatakse järk-järgult ka piiritarad.
Ei Hamas ega Islamidžihaad pole nende nõuetega kunagi nõustunud,
nii et selleski osas näib Trumpi sajandi tehing
jõuliselt vastu tuult purjetavat.
ÜRO Peaassamblee võttis detsembris vastu mitmeid
Iisraeli-vastaseid resolutsioone.
Ühes neist rahuldati palestiinlaste nõue saada Iisraelilt kompensatsiooni
loodusvarade kasutamise eest.
Kolmapäeval, 18. detsembril peetud peaassamblee istungil
kiideti heaks PO esitatud nõue,
et Iisraelil on kohus korvata neile
okupeeritud aladel kasutatud loodusvarad, sh vesi, mineraalid
ja põllumajandustooted.
Nõue võeti vastu 160 poolt- ja 6-vastuhäälega
ning 15 maad jättis hääletamata.
Soome osales muidugi EL ühisrindes.
Kuidas kompensatsioon mainitud loodusvarade eest määratakse -
seda resolutsioon ei käsitlenud.
Nn okupeeritud territooriumideks määratles ÜRO istung
Ida-Jeruusalemma, Läänekalda ning need Golani osad,
kus elavad araablased. Tegemist pole siduva otsusega.
ICC ehk Rahvusvaheline Kriminaalkohus
valmistub süüdistama Iisraeli sõjakuritegudes,
mis prokurör Fatou Bensouda sõnul on toimunud Läänekaldal,
Ida-Jeruusalemmas ja Gaza sektoris.
Süüdistaja Bensouda juurdlus
puudutab 2010.-2014. a sündmusi
Iisraeli-Hamasi vahelistes sõjalistes kokkupõrgetes. Vabandust.
Sündmusi palus uurida PO,
kes võeti ICC liikmeks 2015. a,
kuigi ICC reeglite järgi võivad liikmestaatuse saada
vaid ÜRO Julgeolekunõukogu poolt ametlikult riigiks tunnistatud maad,
mida PO ei ole.
Nii USA kui Iisrael eitavad ICC õigust käivitada juurdlusi riigis,
kes pole ICC liige,
sest Iisrael ei kuulu mainitud kohtu liikmeskonda.
Peaminister Netanyahu mõistis ICC tegevuse karmilt hukka,
öeldes, et see on must päev nii tõele kui õigusele,
sest prokurör Bensouda on muutnud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu
poliitiliseks tööriistaks,
et tühistada Iisraeli eksistentsiõigus, nimetades seda sõjakuriteoks.
USA välisminister ühines eelolevaga, tõdedes, et ICC-l pole mingit alust
sekkuda Iisraeli ja palestiinlaste vahelistesse vaidlustesse
ja joonduda ühepoolselt palestiinlaste nägemusega.
Sama arvas ka Iisraeli peaprokurör Mandelblit,
kelle sõnul polevat Haagi kohtul mingit jurisdiktsiooni
Juuda ja Samaaria aladel, ning Palestiina omavalitsus ei täitvat
iseseisva riigiga seotud rahvusvahelisi standardeid.
Sellised olid aasta viimased uudised.
Kulunud aasta on olnud ehk
sisepoliitiliselt Iisraeli ajaloo pingelisim ja sündmusrikkaim
ning ka välispoliitika sisaldas rohkesti väljakutseid.
Meil on siiski hea meeles pidada psalmisti sõnu:
See, kes Iisraeli valvab, ei tuku ega uinu.
Toimetus tänab kõiki vaatajaid ja toetajaid,
ning soovib head 2020. aastat.
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1777.
Kõne hind on 7 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee