JERUUSALEMMA UUDISED
Eetris on Jeruusalemma Uudised ja Pekka Sartola. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
Knesset läks laiali, ees on kolmandad valimised
Netanyahut püütakse Likudi juhi kohalt minema kangutada
Türgi ähvardab Iisraeli gaasitoodangut
Viimaste kuude pidev teema,
kas Iisraeli moodustatakse uus valitsus või mitte,
on saanud taas sama lõpu, mis ka kahtede eelmiste valimiste järel
Valitsust ei suudetud moodustada
ja nii liigub Iisrael ühe aasta sees juba kolmandatele valimistele.
Nende aja suhtes eksisteerib erinevaid spekulatsioone.
Knesset pidi rakendama tavalisest erinevat praktikat
ja hääletas enamuse toel uueks valimispäevaks esmaspäeva,
2. märtsi.
Tavaliselt on Iisraelis valimispäev olnud alati teisipäev.
Samas algasid spekulatsioonid selle kohta,
kas vahevalitsuse peaminister Netanyahu
võib jätkata sinnani tegevpeaministrina,
vaatamata teda ootavale kohtuprotsessile.
Iisraeli Ülemkohus palus peaprokurör Mandelblitilt avaldust
ja too tõdes, et juriidilist takistust sellele pole,
sest Netanyahut pole veel milleski süüdi mõistetud.
Aga teistest, ca poolest tosinast ministripostist
peab Netanyahu loobuma,
sest üksnes peaministril on ameti tõttu erivabadus töötada,
kuigi ees ootab kohtuprotsess.
Iisraeli segane sisepoliitiline kohin pole vaibunud,
kuigi olukord selgines uute valimiste koha pealt,
sest ka Likudis on arenenud uus parteisisene olukord.
Partei keskkomitee on otsustanud korraldada esimehe valimised,
püüdes nii selgitada parteisiseseid lahkhelisid selle üle,
kas Netanyahul on Likudi juhina veel piisavalt toetust.
Tema vastaskandidaat, parlamendiliige Gideon Sa'ar usub,
et tal on Netanyahust paremad eeldused Likud valimisvõiduni viia.
Parteisisesed valimised korraldatakse seepärast teatud mõttes kiiruga,
sest tähtajaks on määratud 26. detsember,
mis on juba järgmine nädal.
Kohe pärast Likudi avaldust
korraldasid mitmed meediakanalid arvamusküsitlusi
uute valimiste järgsete seisude kohta.
Netanyahuga esimehe kohal saaks Likud 32 kohta,
kuid Gideon Sa'ari juhtimisel vaid 26 kohta
ning Sinivalged saaksid moodustada enamusvalitsuse.
Likudi praeguse juhtkonna säilides
ei tooks valimised selget enamust kummalegi blokile,
vaid seis jääks enam-vähem endiseks.
Teiste teemade juurde - Iisraeli ja palestiinlaste suhetes
on aastaid hõõrumist tekitanud iisraellaste nõudmine,
et palestiinlased Iisraeli juudiriigiks tunnistaksid.
Palestiinlased ei saa seda teha, sest nende usu järgi
ei saa regioonis peale islamiriikide muid iseseisvaid riike olla.
See on olnud siiski Iisraeli absoluutne nõudmine
ja neil on selleks kindel, nii ajalooline kui piibellik õigustus.
Varasematel rahukõnelustel pole USA seda kunagi jõuliselt rõhutanud.
Praegune president Donald Trump on võtnud konkreetse seisukoha
ja allkirjastas 11. detsembril määruse,
mille järgi USA tunnustab juudid rahvuseks,
mitte ainult üheks usurühmituseks, mida tahaksid islami- ja araabiamaad.
Nii võttis Trump taas selge seisukoha ka nn Balfouri deklaratsiooni suhtes,
mis pärineb 2. novembrist 1917. a.
See toonitas, et Suurbritannia peamiseks sihiks
oli rajada kogu maailma juutidele Lähis-Itta rahvuskodu,
mille kiitis üksmeelselt heaks ka äsjaloodud Rahvaste Liit,
ehk praeguse ÜRO eelkäija.
Nii täitus ka piibellik tõotus,
sest 1. Moosese raamatu 12. peatükis mainitakse tõotust nii õnnistusest
kui selle objektiks olevast suurest rahvast.
USA ja Iisraeli viimaste nädalate rünnakute tõttu
Iraani Revolutsioonikaarti baaside vastu Lõuna-Iraagis ja Kirde-Süürias
ähvardasid Kaarti juhid Iisraeli Hezbollah' rünnakutega Liibanonist.
Iisraeli armee mitmed suured ja kontsentreeritud sõjalised õppused
just põhjarindel tekkinud ohu vastu
sundis Hezbollah' juhi Iraani sõnumeid pehmendama.
Osaliselt kahtlemata ka Liibanoni ülisegase sisepoliitilise kliima tõttu
teatas Hassan Nasrallah,
et Iraan ei vaja Hezbollah' abi Iisraeli ja USA karistamiseks,
vaid on täiesti võimeline ka üksi tegutsema.
Viimaste päevadeni on Nasrallah ähvardanud hävitada Iisraeli
millal tahes, kuid jätnud mainimata,
et see oleks kuidagi seotud Iraanist lähtunud käskudega.
Iisraeli armee on siiski täielikus lahinguvalmiduses nii põhjas, Golanil
kui lõunas, Gaza sektori piirimail.
Iisraelis visiidil viibiva Brasiilia kaubandusdelegatsiooni juht
riigi presidendi poeg Eduardo Bolsonaro
tervitas peaminister Netanyahut teatega,
et Brasiilia kolib uuel aastal oma saatkonna Jeruusalemma.
Ka parlamenti kuuluv Eduardo Bolsonaro rääkis,
et paljud islamiriigid ja terrorirühmitused
on ähvardanud Brasiiliat kättemaksuga,
kui saatkond Tel Avivist Jeruusalemma kolitakse.
"Iisraelil on nii ajaloolised kui juriidilised õigused
valida oma riigile pealinn ja meie poliitika järgi tuleb olla seal,
kus on riigi valitsusorganid," rääkis Bolsonaro oma kõnes.
"Ükski terrorirühmitus ei dikteeri meile tingimusi selle kohta,
kuidas Brasiilia huve kaitsta,
ja tahame olla eeskujuks ka teistele Ladina-Ameerika riikidele,"
sõnas ta lõpetuseks.
Türgi isevalitseja, president Erdogan on võtnud ähvardava positsiooni
Iisraeli, Küprose, Kreeka ja Itaalia ühise,
Euroopasse ulatuva gaasijuhtmeprojekti suhtes.
Juba aastaid plaanitud
ja nüüd ka maade vahel kokku lepitud EastMed gaasijuhtmeprojekt
peaks hakkama Iisraeli mandrilava gaasiväljadelt
Euroopasse gaasi toimetama 2030. aastal.
Türgi on siiski teatanud, et sõlmis Liibüaga lepingu
mandrilava merepiirkondade jagamise kohta,
ja palunud, et ÜRO kiidaks heaks nende kokkulepitud piirid.
See tähendaks sedagi,
et EastMedi gaasijuhe kulgeks nende territoriaalvete kaudu
ja kuigi Türgi palvet pole üheski ÜRO organis heaks kiidetud,
pole Türgi lasknud Iisraeli laevadel mainitud piirkonnas töötada.
Türgi on ähvardanud ka Küprost sõjalise sekkumisega,
kui viimase valitsus oma merepiirides gaasiotsimist jätkab.
Lisaks sellele, et Inglismaa äsjased parlamendivalimised
olid teatud mõttes Brexiti-valimised,
oli nende tulemusel oluline sõnum ka riigi juudikogukonnale.
Riigi Konservatiivse partei esimees ja peaminister Boris Johnson
on oluline antisemitismi vastane ja samas Iisraeli toetaja,
kui tema vastaskandidaat, Tööparteid esindav Jeremy Corbyn,
on tuntud eelkõige juudivastasuse poolest.
Tema varasemad avaldused teemal,
kuidas ta hakkab Inglismaa juute kohtlema,
pani peaaegu pooled neist tõsiselt emigreerumist kaaluma,
kui Corbyni Tööpartei peaks valimised võitma.
Valimistulemus näitas siiski selget kaotust Corbyni juhitud parteile
ja ta teatas kohe pärast valimisi ka tagasiastumisest.
Riigi juudikogukonnas hingati sõna otseses mõttes kergendatult.
Ka peaminister Johnson teatas, et laseb kohe käiku
antisemitismi ja Iisraeli boikoteerimist piirava seadusandluse.
Sellised olid tänased uudised.
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja kogu Lähis-Idale!
Toimetus soovib vaatajaile rahulikke ja õnnistatud jõulupühi!
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1777.
Kõne hind on 7 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh!
Lisainfo: www.tv7.ee