JERUUSALEMMA UUDISED
Eetris on Jeruusalemma Uudised. Tere õhtust!
Mõned teemad -
Iisraelis käärib valitsuskriis
Kas tulevad erakorralised valimised?
USA hääletas Golani puudutava resolutsiooni osas koos Iisraeliga
Ligi kahe nädala eest toimunud vägivaldsuste tulemusel
tekkis Iisraelis tõsine valitsuskriis.
Kaitseminister Lieberman lahkus ametist
ja koos oma parteiga ka valitsuskoalitsioonist.
Lieberman soovis Gazas Iisraeli armee suurt operatsiooni,
eriti Hamasi sõjalise infrastruktuuri vastu,
nii et see oleks halvanud täielikult rühmituse tegevuse.
Peaminister Netanyahu
aga ei aktsepteerinud Liebermani ettepanekut,
sest see oleks tähendanud ka rohkelt inimohvreid,
mida Netanyahu on püüdnud vältida kõigi operatsioonide puhul.
Kaitseministriportfelli taotles seejärel
Juudi Kodu partei esimees Bennett,
kes vastasel korral samuti koalitsioonist lahkuda ähvardas.
Olukorra rahustamiseks
võttis Netanyahu kaitseministri portfelli endale,
lisaks olemasolevate pea- ja välisministri omadele.
Ta ei tahtnud kaitseministriks ka Bennettit,
sest tema karm poliitika oleks sarnaselt Liebermani omaga
tähendanud ulatuslikku sõda Hamasi vastu.
Peaministri partei Likudi kõrge liige,
Knesseti välis- ja kaitsekomisjoni juht Avi Dichter
nõudis samuti Hamasi sõjaliste valmiduste täielikku hävitamist.
Dichter oli enne poliitikasse siirdumist
Iisraeli sisejulgeolekuteenistuse Shin Bet ehk Shabak juht
ja tunneb hästi nii Hamasi kui Hezbollah' sisemist struktuuri.
Ta põhjendas arvamust sellega,
et Iisraeli armee on teinud vastavaid operatsioone varemgi
nii Juudas kui Samaarias, kus need on tõhusalt toiminud
ja vähendanud palestiinlaste terrorirünnakute võimalusi
sh operatsiooni Kaitsekilp tulemusena.
Valitsus peaks nüüd samad meetmed käiku laskma ka Gazas
Hamasi ja Islamidžihaadi puhul.
Iisraeli opositsiooniparteid
ja kohati ka valitsusvastutust kandvate parteide liikmed on vihased,
et palestiinlaste meedia tähistab avalikult Hamasi suurt võitu
kahe nädala eest toimunud raketirünnakute tulemusena.
Hamasi juhi Ismail Haniyah' sõnul
saavutasid nad suure võidu Iisraeli vägeva armee üle
ja korraldasid valitsuskriisi ning vihatud kaitseministri lahkumise
Iisraeli armee kaotuse tõttu. Tegelikult palus Hamas ise
Egiptuse, ÜRO ja araabiamaade läbirääkijate vahendusel relvarahu.
Nad nõustuvad sellega kohe, kui Iisrael õhurünnakud lõpetab.
Samal ajal kasvab kriitika Hamasi infrastruktuuri hävitamiseks
ja peaministri kohal süveneb surve
erakorraliste parlamendivalimiste korraldamiseks.
Seaduse järgi peavad valimised toimuma järgmise aasta novembris,
aga kui Netanyahu otsustab need ettepoole tuua,
oleks esimene võimalus alles märtsis.
Peaminister kritiseeris jõuliselt valitsuspartnereid selle eest,
et nood tahavad ülitundlikus olukorras valitsuskriisi,
kui oht Hamasi poolt on endiselt aktuaalne.
Samas meenutas Netanyahu,
et Hezbollah' rakettide oht Liibanoni suunalt
kasvab samuti pidevalt.
Sellises olukorras peaks valitsus ühtne olema ja ühte sammu käima,
mitte püüdma rivi lõhkuda.
Tundub, et Netanyahul õnnestub valitsus koos hoida,
kuigi õhkõrna enamusega parlamendis,
sest Naftali Bennett on lubanud valitsuses endisel kohal jätkata.
Gazas Hamasi kõrval tegutsev
sunniitlik äärmusrühmitus Palestiina Islamidžihaad
osales samuti viimases Iisraeli-suunalises raketitules.
Rühmituse esimees kuulutas,
et neilgi oli tähtis roll sionistliku armee võitmises Gaza sõjas
ja nende tegevus oli otsustav Iisraeli soostumises relvarahuga.
See loogika aga lonkab kõvasti, sest Iisraeli Õhujõud ja raskevägi
ründasid 160 Hamasi ja Islamidžihaadi baasi
ning hävitasid neist neli suurimat
ja mis tähtsaim - lisaks ka kolm rünnakutunnelit.
Gazast tulistatud raketid ei tekitanud tegelikult olulist kahju,
kuigi Ashkelonis hukkus üks palestiinlane
ja mitmed said kergelt viga.
Kuid raketid tekitasid hirmu naaberkülades ja kibutsites.
Iron Dome'i raketitõrjestüsteem
hävitas tulistatud rakettidest neljandiku ehk ca 100,
kui enamik rakette maandus asustamata aladel.
Kuid Islamidžihaadi väitel
on nad nüüd siiski valmis tulistama rakette vähemalt Tel Avivini.
Ja kui Iisrael relvarahu rikub,
muudab Džihaad kogu Ashkeloni tulemereks.
Nii muudetakse kaotuski võiduks, kui seda erinevalt tõlgendada.
Iisraeli peetud erinevates sõdades on alati aeg-ajalt teatatud imedest,
mida sõdurid on kohanud või kogenud erinevatel lahinguetappidel.
Üks vaieldamatu ime
toimus ka viimases Hamasi ja Džihaadi raketitules
Kfar Aza kibutsi lähedal,
kui Iisraeli armee sõdureid sõidutanud bussi
tabas Gazast tulistatud Korneti tüüpi tankitõrjerakett.
Buss polnud Iisraeli armee oma, vaid ühistranspordisõiduk,
mis oli peatunud vaid hetk varem ja sõdurid olid teel kohvikusse,
kui rakett bussi tabas ja selle täielikult hävitas.
Bussi juhtinud 25-aastane palestiinlane lahkus viimasena
ja sai raketirünnakus vigastada, nagu ka tema kõrval väljunud sõdur.
Mõlemad viidi Beershevas asuvasse Soroka haiglasse ravile
ja kummagi seisund pole enam kriitiline.
Palestiinlasest bussijuht tõdes hiljem,
et kui rakett oleks tabanud bussi vaid minut varem,
oleks hukkunud 50 sõdurit.
Lõpetuseks nimetas ta sündmusi märgiks sellest,
et Jumal armastab juute.
ÜRO Peaassamblel hääletati eelmine nädal selle üle,
kas Golani kõrgustik kuulub endiselt Süüriale
ja kas Iisrael okupeerib piirkonda illegaalselt.
Golani piirkond,
nagu ka kogu toonane Läänekallas, Jeruusalemm, Gaza ja Siinai poolsaar
jäid Iisraeli valdusse 1967. a juunis nn Kuue Päeva sõja järel.
Pärast seda pole Iisrael piirkonnast loobunud,
vaid toetub Rahvaste Liidu 1922. a otsusele,
mille järgi Golani kõrgustik kuulub juudiriigile.
Kuigi antud otsus ühendati kehtivana ÜRO põhikirja,
pole seda rahvusvaheliselt tunnustatud
ja Golani peetakse Süüria osaks.
Ka USA pole kunagi varem tunnustanud Golani Iisraeli osaks,
kuid eelmine nädal toimunud Peaassamblee hääletusel
hääletas USA koos Iisraeliga hukkamõistva resolutsiooni vastu.
Sellest hoolimata võeti resolutsioon vastu
152 poolt- ja 2 vastuhäälega ning 14 riiki jätsid hääletamata.
USA Senatis on möödunud kevade ja suve jooksul kuuldud sõnavõtte,
kus eeldatakse, et USA tunnustab Golani Iisraeli osaks.
Ka peaminister Netanyahu on teatanud,
et Iisrael ei loobu Golanist kunagi.
ÜRO Peaassambleel pole siiski voli sellist hääletusotsust täide saata,
vaid see on pigem nõuandev
ja vajab realiseerumiseks ÜRO Julgeolekunõukogu otsust.
Sellised olid tänased uudised.
Paluge rahu Jeruusalemmale ja Iisraelile!
Jääge kanalile ja kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1777.
Kõne hind on 7 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh.
Lisainfo: www.tv7.ee