JERUUSALEMMA UUDISED
Eetris on Jeruusalemma Uudised. Tere õhtust!
Mõned teemad -
Palestiinlased peavad valiku tegema
Iraan rajab Iraagis baase
President Trumpi uus rahuplaan
USA presidendi Lähis-Ida erinõunik Jason Greenblatt
arutas Egiptuse presidendi Abdel Fattah al-Sisiga palestiinlaste teemat.
Greenblatt tänas Egiptust kõige eest,
mis on tehtud vaherahuni jõudmiseks Gazas
ja sealse humanitaarkriisi kontrolli alla saamiseks.
Tema sõnul on Palestiina omavalitsus, eriti Mahmoud Abbas
teinud siiski kõik, et Hamasiga kõnelustel lepinguni ei jõutaks
ja Hamas jätkaks relvastatud konflikti Iisraeli vastu.
Abbas avaldab Hamasile survet,
ähvardades peatada Gazasse suunduva rahavoolu ja abi,
kui Hamas kõnelusi jätkab.
Abbas on katkestanud ka suhted nii USA kui Iisraeliga
ja on hetkel suurim takistus kogu kõnelusteprotsessile.
Greenblatti sõnul on küsimus eelkõige selles,
et USA tunnustas Jeruusalemma mullu detsembris Iisraeli pealinnaks
ja kolis riigi saatkonna sinna.
Palestiinlased peavad nüüd valiku tegema.
Neil pole mingit õigust ega põhjust käsutada USAd selle osas,
kus USA saatkond asub
ja kuidas USA seadusandlus Jeruusalemma staatust määratleb.
Hetkel on Abbas ja kogu PO osa probleemist, mitte lahendusest,
ütles Greenblatt.
Iraan rajab Anbari, Lääne-Iraaki baase,
kust nende kaasaegsed raketid suudavad Tel Avivi tabada.
Baasid rajatakse Iraagi šiiitliku valitsuse toel
ja neis osalevad lisaks Iraanile ka Venemaa, Süüria
ja Gazat valitsev Hamas.
Sihiks on luua tugev rinne
USA ja Iisraeli võimaliku sõjalise rünnaku vastu,
ning teha kohe vasturünnak Iisraeli sisemaale ja Golanile.
USA presidendi erinõunik John Bolton arutas kahe nädala eest
sõjalist võimalust Iraani vastu ka Iisraeliga.
Rünnakus kokku ei lepitud,
kuid Iraan peab seda ohtu siiski võimalikuks.
Iraagi valitsus möönab baaside loomist,
kuid väidab, et Iraan on viinud sinna vaid lühimaarkette Zelzal-3,
mille 200-kilomeetrine tööraadius ei ulatuks Golanile ega Tel Avivi.
Seoses Venemaa suure mereväeõppusega
saatis USA Vahemere idaossa ühe efektiivseima tuumaallveelaeva.
USS Newport News on varustatud mitmete erinevate rakettidega
nii maa- kui meresihtmärkide vastu.
Torpeedod suudavad uputada ka suurimad laevad.
USA võtab Venemaa õppust tõsiselt
ja on lisanud oma Pärsia lahe laevastikku raketihävitaja,
mis kannab 56 Tomahawki raketti.
Samuti saadeti India ookeanis asuvast Diego Garcia saare baasist
USA Pärsia lahe baasi Qataris
suuri B-18 strateegilisi pommilennukeid.
Uusim pööre USA esialgu veel ebaametliku rahulepingu vallas
kerkis esile eelmine nädal.
Selle avalikustas palestiinlaste juht Mahmoud Abbas,
kelle väitel olevat ta saanud president Trumpilt ettepaneku,
mille järgi USA pakub liitriiki Palestiina ja Jordaania vahele.
Nagu teada, kolis 70 % Jordaania rahvastikust riiki
Suurbritannia 30-aastase mandaadi ajal.
Abbas teatas, et võib aktsepteerida liitriigi ideed,
kuid vaid siis, kui selles osaleb kolmanda poolena ka Iisrael.
Tänase saate lindistamise ajal
polnud Iisrael liitriigiettepanekut veel kommenteerinud,
kuna see oli mõeldud puudutama vaid Jordaaniat ja Palestiinat.
Jordaania ei pea sellist liitriiki
siiski oma eesmärgiks ega ka võimalikuks.
Jordaania väitel peaksid piirid kahe riigi lahenduses
järgima Kuue päeva sõja eelseid vaherahujooni
ja julgeoleku peaks tagama NATO.
Vaid kuu aja eest võttis Knesset vastu seaduse juudi rahvusriigist,
nii et Abbasi ettepanek juudiriigis ilmselt vastukaja ei leia.
USA president lõpetas juba toetuse nii UNESCO-le kui UNHRC-le
ja lisas nimekirja nüüd ka ÜRO palestiinlaste abiühenduse UNRWA.
Vaid mõni päev varem lõpetas Trump USA igaaastase toetuse PO-le
ehk Palestiina omavalitsusele
See ja UNRWA-t puudutav avaldus ajas palestiinlaste juhid raevu.
Trumpi põhjendustes mainiti,
et UNRWA tegevus ei vasta enam talle antud mandaadi tingimustele,
sest UNRWA-l on üle 30 000 töötaja
ja algseid palestiina põgenikke on alles vaid 20 000.
UNRWA sisetõlgenduse järgi on neid siiski 5,3 miljonit,
sest UNRWA peab põgenikeks ka kõiki algsete pagulaste järglasi,
keda täna on juba neljas põlvkond.
1950. aastal oli põgenikke
UNRWA andmeil kokku 625 000
ehk ca 120 000 perekonda.
Täna olevat neid siiski juba üle 5,3 miljoni
ja ka perekondi on üle miljoni.
Neile kõigile, enam kui viiele miljonile inimesele
nõuab tänane Palestiina omavalitsus
UNRWA tõlgenduse järgi vaba naasmisõigust
juba niigi ülerahvastatud Iisraeli territooriumile,
kuigi tegelikke algseid põgenikke on neist vaid 1 %.
USA presidendi sõnul ei taha ta viletsais tingimusis elavaid inimesi
abita jätta, vaid tuua põgenike staatus vastavusse oma algse eesmärgiga.
See tähendaks, et UNRWA tegevus praeguses vormis lõpeks
ja endiste põgenike eest hoolitsemine jaguneks ÜRO kõrval ka riikidele,
kus nad endiselt elavad.
Neil araabia põgenike teemal peetud kõnelustel
on tavaliselt püütud unustada fakt, et samadel aastatel 1948-1949
pagendasid kõik 22 Araabia Liiga toonast liikmesriiki
oma aladelt ca 850 000 seal juba sajandeid elanud juuti
ja röövisid samas nende varanduse.
Iisraeli sisejulgeolekuteenistus Shin Bet ehk Shabak
avalikustas julgeolekuülevaates,
et juulis toimus Iisraelis 256 terrorirünnakut.
Elu kaotas neis õnneks vaid 2 inimest, kuid murettekitav on see,
et juunis oli rünnakute arv 220, nii et kasvuks kujunes 15 %.
Samas näitasid maikuu andmed, et toona tehti lausa 365 rünnakut,
nii et kevadest alates näeb siiski langustrendi.
Möödunud kevad oli eriti rahutu Gaza piiridel
seoses Hamasi agiteeritud nn Naasmismarsi sündmustega.
Sellised olid tänased uudised.
Paluge rahu Iisraelile ja Jeruusalemmale!
Jääge kanalile! Kohtume nädala pärast!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1777.
Kõne hind on 7 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh.
Lisainfo: www.tv7.ee