JERUUSALEMMA UUDISED
Eetris on Jeruusalemma Uudiste erisaade. Tere õhtust!
Eelmises saates lõpetasime väljarände-aegse kogudusetelgiga,
enne kui vallutati Kaananimaa
ning algasid kohtumõistjate ja kuningate ajad.
Kogudusetelgi etapid
enne Saalomoni ehitatud templisse kolimist olid väga segased.
Joosua ajal püstitati see Siilosse ja see jäigi kuningate ajani sinna.
1. Saamueli 4:4 räägib,
et lepingulaegas eemaldati kogudusetelgist ülempreester Eeli ajal
ja tagasi see sinna enam eriti ei jõudnudki.
Alles Taaveti ajal püstitati kogudusetelk Siioni mäele,
kuhu toodi ka lepingulaegas,
kuni see sai oma viimase asukoha Saalomoni templis.
Sellest hiljem täpsemalt.
Taavet ei saanud aga õigust
ehitada kogudusetelgi asemele konkreetset templihoonet.
Selle ülesande sai tema poeg Saalomon,
kes valitses Iisraeli ja Juuda ühinenud kuningriiki 40 aastat,
aastast 971 kuni 931 eKr.
Templit hakati ehitama 480 aastat pärast Egiptusest lahkumist
ja see valmis 960. a eKr, 11 aastat pärast ehitustööde algust.
Saalomon valitses kuningriiki veel 30 aastat pärast templi valmimist.
Templi pühitsemistseremooniale toodi kohale ka lepingulaegas,
kuid selles olid vaid kaks kivitahvlit, mis Mooses oli Hoorebilt alla toonud.
Aaroni õitsenud sau ja nõu mannaga olid kohtumõistjate ajal kadunud,
kui laegast ühest kohast teise veeti.
Saalomoni või esimene tempel, nagu seda tihti hüütakse,
oli ca 30 meetrit pikk, 10 meetrit lai ja 15 meetrit kõrge.
Mõlemale pikemale küljele ehitati 3-kordsed külghooned
ja see kõik tehti kaevandatud kivist, mis oli kivimurrus vormitud,
nii et vasara ega peitli häält templi püstitamisel ei kuuldud.
Tempel sisustati Liibanonist toodud seedripuuga
ja kaeti seejärel puhta kullaga.
Väljaspoole templit püstitati vasknõu preestritele pesemiseks, ja ohvrialtar,
ehk teine paikne altar pärast väljarändeaegset maist altarit.
Pärast Saalomoni surma, 931. a,
sai kuningaks Efraimi hõimu kuulunud Rehabeam,
kelle ajal kuningriik jagunes taas
põhjapoolseks Iisraeliks ja lõunapoolseks Juudaks.
Elu muutus Jumala tahte vastaseks
ja nii ründas Egiptuse vaarao Suusak
vaid viis aastat hiljem, 926. a Jeruusalemma,
ning röövis kõik templiaarded, ja Saalomoni tehtud kuldkilbid.
Kuid lepingulaegast sellega seoses ei mainitud.
Esimene tempel püsis ligi neli sajandit
alates valmimisest 960. a,
kuni oma hävitamiseni babüloonlaste poolt 586. a eKr,
mil algas ka nn Paabeli vangipõlv.
Tagasi lepingulaeka ja selle juurde, mida sellest räägitakse
ning kuhu see on võinud sattuda
pärast Saalomoni templi hävitamist babüloonlaste poolt.
Lepingulaekal olevat olnud oluline roll nii Joosua vallutusretkede ajal
ning sõdades teiste vilistite vastu.
Jeeriko linna vallutamise ajal
kandsid preestrid lepingulaegast armee ees,
nii et seda peeti toona Jumala ligiolu ilminguks.
Samuti mainitakse, et kord puudutas laegast mitte-leviit,
ja Jumal surmas ta kohe.
Ussa nimeline mees oli püüdnud vaid hoida laegast maha kukkumast,
nii et kohtumõist näis tagantjärele vaadates karm,
kuid nii see läks.
Saalomoni ehitatud tempel hävitati seega 586. a,
kuid prohvet Jeremija, kes tegutses aastail 627-576,
mainib väga eskatoloogiliselt,
et tulevikus kaotab lepingulaegas mingil hetkel tähenduse.
Ta mõtleb, et vana leping,
mille Jumal tegi Iisraeli ja Juuda hõimudega,
kui nad Egiptuse orjusest välja tõi, on kaotanud oma tähenduse,
kuna Iisrael ja Juuda on rikkunud lepingu,
mille tähiseks lepingulaegas tehti.
Jeremija 31. peatüki salmid 31-32
räägivad ka uuest lepingust,
mille Jumal Iisraeli ja Juudaga teeb,
ja mis on väga erinev seadusel põhinenud vanast lepingust.
Ka Ilmutusraamat mainib taevasaalides lepingulaegast.
11. peatüki 19. salm kirjeldab laegast,
mis võis olla selle mudeliks, mille Jumal käskis Moosesel teha.
Kuhu lepingulaegas on kadunud? Igal juuhul polnud seda pildil,
kus roomlased hävitasid Heroodese aegse templi.
Kuulsal Tiituse triumfikaarel näeb teisi templiaardeid, sh menoorat,
kuid mitte lepingulaegast, mida oleks kindlasti kujutatud,
kui see oleks veel templis olnud selle hävitamise ajal 70. AD.
Lepingulaeka asukoha suhtes on mitmeid erinevaid teooriaid.
Alustame nn Babüloonia teooriast.
Piibli kaanonisse mittekuuluva
kreekakeelse Esra 3. raamatu järgi
viisid babüloonlased templi aarded selle hävitamise järel Babülooniasse,
sest raamat mainib Issanda pühi riistu ja Jumala laegast.
Templimäe teooria järgi
on laegas peidetud Templimäe all asuvasse salajasse õõnsusesse,
mille kunagi lasi kaevata kuningas Saalomon.
See pidi vaenlase rünnakute ajal kaitsma ka kõiki teisi templi aardeid.
Teooria tundub põhimõtteliselt usutav ja võimalik
ning seda toetab ka Templiinstituut.
Kolmas on nn Etioopia teooria.
See asetab lepingulaeka sügavale Sise-Etioopiasse Aksumi linna,
kus asub eriline Maria kirik.
Väidet on raske valeks või õigeks tõestada,
sest Etioopia Ortodoksi kirik ei luba kõrvalisi isikuid hoone ossa,
kus väidetavalt lepingulaegast hoitakse.
Nende uskumus ja väited põhinevad kuninglikul kroonikal "Kebra Nagasti",
mille järgi Etioopia toonane kuningas Menelik röövis lepingulaeka
Saalomoni templist 950. a eKr.
See teooria pole väga usutav, sest Piibel ei maini kuskil,
et Saalomon oleks sõdinud Etioopiaga nii varasel ajal kui 950 eKr
ja et siis oleks templit röövitud.
Laegas toodi väidetavalt siiski Etioopiasse ja peideti Maria kirikusse.
Seda valvab pidevalt üks munk,
kes ei tohi laeka juurest kunagi lahkuda
ja vaid temal on ligipääs ruumile, kus seda säilitatakse.
Vabamüürlaste teooria järgi olevat laegas olnud Egiptuses,
kui Pärsia selle vallutanud oli ja seda oma kolooniaks pidas,
aastail 525-404 eKr.
Siis olevat laegas liikunud millalgi Babülooniast Egiptusse
ja sinna peidetud.
Inglise vabamüürlane Patrick Byrne räägib aga, et toonased templirüütlid
leidsid lepingulaeka millalgi 15. saj
ja viisid selle Prantsusmaa- poolsetesse Püreneedesse.
See paigutati kuiva koopasse,
maskeeriti täielikult ja selle asukoht liikus saladusena templirüütlite seas
järgmised 600 aastat kuni 1. Maailmasõjani.
Briti teooria järgi tõid templirüütlid
lepingulaeka kaasa ühelt ristiretkelt.
See väide põhineb vanal dokumendil aastast 1192,
mille järgi ühe templirüütli ristiretkelt toodud asjade seas
olevat olnud ka pühad riistad. Millised nimelt, ei täpsustatud.
Surnumere teooria järgi
räägib 75. aastast AD pärinev vaskrull,
et Issanda tabernaakel ja aardeid peideti künka alla orgu,
selle idaküljele, 40 kivi sügavusele.
Selle üle, kus mainitud org ja koobas toona asusid, on uurijad vaielnud,
kuid ühisarvamusele pole jõutud.
On ehk targim vaadata siiski,
mis on Issanda enda nägemus ja ilmutus vana lepingu laeka kohta
ning selle lõpuajaga seotud tähenduse suhtes tänapäeva inimkonnale,
seega ka juudi rahvale.
Jeremija 3:16 -
"Ja kui neil päevil saab teid sellel maal palju ja te olete viljakad,
ütleb Issand, siis ei räägita enam Issanda seaduselaekast
ega ole see meeleski, sellele ei mõelda,
sellest ei tunta puudust ja seda ei valmistatagi enam."
Järgmisel korral uurime Serubbaabeli ja Heroodese templeid.
Tulge vaatama!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1777.
Kõne hind on 7 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh.
Lisainfo: www.tv7.ee