JERUUSALEMMA UUDISED
Eetris on Jeruusalemma Uudised. Tere õhtust!
Mõned tänased teemad -
Guatemala ja Paraguay saatkonnad kolivad Jeruusalemma
Gaza protestid jäid tähtsusetuks
Türgi sõimas taas Iisraeli
USA avas Jeruusalemmas ametlikult oma saatkonna
14. mail kell 17:00 ehk täpselt 70 aastat pärast seda,
kui Tel Avivis kuulutati välja Iisraeli iseseisvus.
Järgmisel päeval, teisipäeval, 15. mail,
avas Kesk-Ameerika riik Guatemala oma saatkonna
Jeruusalemma Malha rajooni Tehnoloogiapargis.
Avamispeol osales Guatemala president Jimmy Morales
ja Iisraeli esindas peaminister Netanyahu.
Sündmuse auks valgustati vanalinna müürid teispäeva õhtul
Iisraeli ja Guatemala lippudega.
Guatemala oli tegelikult esimene riik,
kes tunnutas Jeruusalemma Iisraeli pealinnaks
ja avas seal 1959. a ka saatkonna. Rahvusvahelise surve tõttu
kolis Guatemala saatkonna 1978. a siiski Tel Avivi.
Mitmeid kuid planeeritud ja kümneid miljoneid maksnud
Hamasi oragniseeritud protestid jäid lõpuks mõju poolest ebaolulisteks.
Iisrael pidi tapma ca 60 inimest, kuid 50 neist olid Hamasi püssimehed,
küll erariideis, kuid siiski tuvastatavad.
Meedia muidugi märkas toimuvat,
aga kui samal ajal kogunes Jeruusalemmas maailma juhte,
USA Kongressi ja Senati esindajaid,
koondus meedia tähelepanu siiski neile, mitte Gaza sündmustele.
Hamas oli oodanud,
et nende Läänekalda toetajad tormavad massidega võitlusse
ja viivitamatult tuleb appi ka osa araabiamaid.
Samuti oletas Hamas, et Egiptus, saudid ja Jordaania
sunnivad Iisraeli tegema Hamasile sobivaid järeleandmisi,
kuid seda ei juhtunud.
Rahvusvaheline meedia ja ÜRO
mõistsid Iisraeli jõukasutuse hukka kui liigse, kuid sellega asi piirdus.
ÜRO Inimõiguste nõukogu nõudis rahvusvahelist juurdlust Iisraeli,
mitte Hamasi tegevuse suhtes.
Selle üle hääletati, kuid konsensust ei saavutatud -
29 riiki hääletas poolt, 14 jättis hääletamata ja kaks oli vastu.
Iisrael pidas juurdlusnõuet ebavajalikuks,
sest toimunu algatas Hamas üksi.
Soome välisminister õhutas Iisraeli
siiski austama gazalaste kogunemisvabadust,
kuid konkreetseid meetmeid ei käivitanud keegi peale Türgi.
Qataris avaldati kaastunnet hukkunute omastele,
kuid näiteks Saudi Araabia ei avaldanud eriti mingit arvamust.
Hamasil ei õnnestunud piiritarast massiliselt läbi tungida.
Põletati küll atuokumme, loobiti kive ja Molotovi kokteile,
kuid nende olukord pigem halvenes
kui jäi endiseks või paranes.
Peaminister Netanyahu sõnul peab Iisrael hetkel läbirääkimisi
vähemalt kuue riigiga
saatkondade kolimise teemal Tel Avivist Jeruusalemma.
See nädal avas Jeruusalemmas saatkonna ka Paraguay.
Tema, USA ja Guatemala jälgedes liiguvad Honduras, Filipiinid
ning EL liikmesriikidest Tšehhi ja Rumeenia.
Iisraeli asevälisministri Tzipi Hotovely sõnul
on lisaks neile ühendust võtnud veel kümme riiki.
Kuid oma aja võtab juba sobivate kinnistute leidmine,
sest saatkondade julgeolekule seatavad nõudmised on väga kõrged.
Türgi president Erdogan
esitas Gaza sündmuste osas raevukaima vastulause
ja süüdistas neis üksnes Iisraeli valitsust.
Türgi on üks Hamasi kindlamaid ja Iraani kõrval ka väheseid toetajaid.
Erdogan andis korralduse Iisraeli saadiku lahkumiseks Türgist
ja käskis julgeolekuametnikel ta turvakontrollis füüsiliselt läbi otsida.
Suursaadikutel on diplomaatiline puutumatus,
nii et Türgi president ületas Iisraeli suursaadiku Eitan Naeh' puhul
ennekuulmatul kombel kõik rahvusvahelised käitumisreeglid.
Vastukäiguks pidi Iisrael paluma Türgi peakonsulil maalt lahkuda,
kuid see toimus diplomaatilise protokolli kohaselt.
Türgi presidendi Erdogani ja Iisraeli peaministri Netanyahu vahel
käis rahvusvahelises meedias sel teemal üsna sõjakas dialoog.
Kaks Hamasi kõrget juhti möönsid meediale,
et Gaza piiriintsidentides hukkunute seas oli nende liikmeid.
Hamasi poliitbüroo liige Salah al-Bardawil rääkis pressile,
et 14.05 toimunud intsidentides osales Hamasi aktiivseid liikmeid.
Tema sõnul oli Hamasi ametliku arvestuse järgi
62 hukkunud märtri seas
50 rühmituse sõjalise tiiva Izz al-Din Qassami Brigaadi liiget.
Hamasi poliitbüroo juht Yahya Sinwar kinnitas seda infot.
Brigaadi liikmed kandsid erarõivaid, kuid olid relvastaud
ja valmis piiritara kaasasolnud pommidega õhkima.
Meie andmeil on Iraan lähenenud teistele tuumalepingu osalistele,
et saada toetust lepingu jätkamiseks olemasoleval kujul.
Euroopa Liit, Saksamaa, Inglismaa, Prantsusmaa, Venemaa ja Hiina
peavad Iraaniga läbirääkimisi majandusabi suhtes,
kui Iraan nõustub loobuma ballistiliste rakettide arendamise programmist.
Kuna USA taganes tuumalepingust ja taaskehtestas sanktsioonid,
kardavad teised riigid, et Iraan alustab uuesti ka uraani rikastamist,
ja tahavad seda ära hoida majandusabiga Iraanile.
USA on ähvardanud juulis Iraani majandussanktsioone laiendada
ja see võib puudutada kaudselt ka neid riike,
kes Iraaniga koostööd jätkavad.
USA Kongressi liige, Floridat esindav Ron De Santis
lubas teha ettepaneku Kongressi väliskomisjonile
Golani tunnustamiseks Iisraeli osana.
Ise komisjoni kuuluv De Santis
osales 14.05 saatkonna avamisel
ja väitis loogiliseks, et ka Golan Iisraeli riigi osaks tunnustatakse,
nagu tehti ka Jeruusalemmaga.
Iisrael vallutas strateegiliselt tähtsa Golani kõrgustiku
1967. a sõjas Süürialt, ühendas selle endaga 1981. a,
kuid seni pole ükski riik seda tunnustanud,
nii et Golani peetakse endiselt Iisraeli okupeeritud alaks.
Süüria on aga korduvalt selgelt teatanud,
et isegi kui nad Golani tagasi saaksid,
jääks Iisrael endiselt hävitatavate riikide nimistus esikohale.
Sellised olid tänased uudised.
Paluge rahu Jeruusalemmale, Iisraelile ja selle rahvale!
Kohtumiseni nädala pärast samal kanalil!
Tõlge: Monika Jaaguri
Kui soovite saadet toetada,
võite helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1777.
Kõne hind on 7 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevale või TV7 Eesti pangaarvele.
Lisa makse saaja nimi ja viitenumber.
Jumal õnnistab neid, kes õnnistvad Iisraeli. Aitäh.
Lisainfo: www.tv7.ee