JERUUSALEMMA UUDISED
Siin taaskord "Jeruusalemma uudised" Kena laupäeva õhtut kõigile!
Üle 152 000 nime sisaldav Jeruusalemma Leping
anti möödunud neljapäeval üle Iisraeli aseministrile Michael Orenile.
Seda kohe peale Iisraeli päevade tähistamist.
See leping kätkes endas avaldust
seismaks jagamatu Jeruusalemma eest.
Lepingule allakirjutanute seas
oli nii juute kui kristlasi üle kogu maailma.
Lepingu üleandmisel oli kohal u 300 kristlast ja juuti,
kes olid tulnud tähistama
Jeruusalemma taasühendamise 50'ndat aastapäeva.
Paljud sionistliku liikumise kristlased olid toetamas kogu ettevõtmist,
kogudes allkirju Jeruusalemma lepingule.
USA presidendi väimees
ja ühtlasi ka lähimaid nõuandjaid - Jared Kushner
on langenud FBI uuringuobjektiks,
kuna teda kahtlustatakse side pidamises Venemaaga
Donald Trump'i valimiskampaania ajal.
Mitteametlikel andmetel
on Kushner juba kõrvaldatud valitsustegevustest,
kuniks FBI on lõpetanud juurdluse.
President Trump aga toetab oma väimeest,
öeldes, et ta teeb suurepärast tööd USA heaks
ja nii tema kui kogu USA valitsus omab täit usaldust Kushneri suhtes.
Iisraeli siseminister Arye Deri koos oma abikaasaga
on samuti sattunud politsei uurimise alla.
Neid süüdistatakse korruptsioonis,
mis on seotud ebaseaduslike kinnisvaratehingutega.
Lisaks selle kuuluvad kahtluse alla veel 14 inimest,
kes kuuluvad siseministri lähiringi.
Iisraeli TV Kanal 2 kohaselt
on tegu väga kõrgetel kohtadel olevate poliitikute- ja ametnikega.
Kahtustatakse, et nad aitasid minister Deril
kantida erinevat kinnisvara üle oma vennale Shlomo Derile.
Kahtlustatavate hulka kuulub ka saksa miljonär James Shaf,
keda kahtlustatakse kogu loo rahastamises.
Minister Arye Derit karistati vangistusega 2000. aastal
altkäemaksude vastuvõtmise eest.
Ta vabanes vanglast 22 kuu möödudes.
Saksa liidukantsler Angela Merkel andis möödunud pühapäeval teada,
et Euroopa ei saa enam täienisti usaldada
ei Ameerika Ühendriike ega Suurbritanniat.
Merkel ütles,
et Euroopa peab haarama oma saatuse enda kätesse.
"On selge, et Lääne liitu jagavad nii Brexit kui USA presidendiamet.
Ajad, mil võime täiesti loota üksteise peale, on vaikselt muutumas.
Olen seda viimaste päevade jooksul selgelt kogenud."
Nii ütles Merkel peale 2-päevast Brüsselis peetud NATO tippkohtumist.
Avaldused selle kohta, et Jeruusalemm kuuluks vaid Iisraelile
on lisaks Iisraelile tõusnud võimsalt esile ka Ameerikas.
Valge Maja tegi juba 2 nädalat tagasi ametliku teate,
mille kohaselt ei kavatse president vähemalt veel praegu
viia USA suursaatkonna tööd üle Jeruusalemma.
Vähemalt mitte 1. juuni, 2017 seisuga.
Ameerikas tegutsev IAF ehk Iisraeli Liitlaste Liit
viis Washingtonis läbi väikese tänava gallupi,
mille raames sai rahvas sel teemal oma arvamust avaldada.
IAF pani kokku avalduse,
mis kätkes endas presidendi enda teadaandeid, ütlusi
ja valimiskava viiteid,
tuginedes just neile.
Avalduses mainiti ka järgmist:
"On aeg, et Ameerika Ühendriigid täidaksid oma lubadusi,
mida tehti ka 1995. aastal tuginedes Jerusalem Act seadusele.
Teie käitumine kogu loos, hr. President,
inspireeriks kindlasti paljusid teisigi riike
koondama oma tegevust Jeruusalemma.
Suursaatkondade esindajail ei saa olla rahu puudutavaid mõjusid,
kuid me ei tohi mingilgi moel alistuda terrorirühmituste ähvardustele
On aeg näidata üles ustavust oma liitlaste suhtes,
tehes seda nii sõnades kui tegudes,
näidates sellega üles kogu USA rahva, Kongressi
ja valijaskonna tuge ja tahet selle avalduse suhtes.
Viige oma suursaatkond Jeruusalemma,
austades ühtlasi Jeruusalemma taasühendamise 50-aastapäeva.
Paljud inimesed andsid just seetõttu teile oma hääle,
lootes kindlasti näha teie lubaduste täitmist
teie järgmise Iisraeli visiidi ajal."
Ainuüksi küsitluse esimese päevaga koguti avaldusele üle 1000 allkirja.
Kogu looga seotud pinged on presidendi jaoks kindlasti suured.
Ajal, mil käesolevat saadet salvestasime,
puudus meil veel info presidendi lõplikust otsusest.
Tšehhi parlament otsustas oma 23. mai koosolekul -
Jeruusalemma päeval,
tunnustada Jeruusalemma kui Iisraeli riigi pealinna.
Ühtlasi ärgitas parlament valitsust võtma ette järgnevaid samme
selle otsuse kinnistamiseks.
Ühtlasi mõistis Tšehhi parlament täie tõsidusega hukka
UNESCO möödunud sügisesed ja selle kevadised
Iisraeli vastased ütlused,
otsustades lõpetada maksude maksmise UNESCO'le.
Samasugust suhtumist on üha enam näha
teistegi EL liikmesriikide poolt.
Iisrael valmistub evakueerima tsiviilelanikke
Liibanoni piiriäärsetest asumitest.
Hetkel on küll tegu vaid plaanidega,
mille abil olla valmis
võimalikeks raketirünnakuteks terrorirühmituse Hezbollah poolt.
Hezbollah'i kinnitusel on neil üle 100 000 raketi,
mis võivad tabada, mis iganes kohta Iisraelis -
sh Eilatit ja Negevi kõrbe.
90% neist on siiski vaid lühimaa raketid,
mida Hezbollah kasutas Iisraeli vastu ka 2006. a sõjas.
Tolle sõja käigus sai surma 165 iisraellast
ning riigi Põhja-osast evakueeriti sadu tuhandeid inimesi.
Täna elab samas piirkonnas u 1,4 miljonit iisraellast.
Raketirünnakute kaitse osas
ongi Iisraeli sõjavägi kindlustanud end kõige enam riigi Põhja-osas,
Liibanoniga piirneval alal.
Hezbollah'i juhi Hassan Nasrallah'i kõnesid
võetakse väga tõsiselt,
kuna ta püüab ühel või teisel moel võita omade seas rohkem toetust.
Iisrael omalt poolt on lubanud vastata jõuga
iga ähvardaja vastu, kes Iisraeli vastu võib tõusta.
Seekord siis sellised "Jeruusalemma uudised".
Paluge ikka rahu Jeruusalemmale ja püsige endiselt meie kanalil.
Tõlge: Anne-Ly Raukas