TV7 JERUUSALEMMA UUDISED
Eetris on Jeruusalemma Uudised. Tere õhtust!
20. jaanuaril 2017. a vahetus USAs võim.
Riigi 45. president Donald Trump andis ametivande,
mida tegi hetk varem ka tema asepresident Mike Pence.
Sajad tuhanded jälgisid sündmust kohapeal
ja sajad miljonid televisiooni vahendusel.
Reaktsioonid maailmas on olnud vastakad.
On korraldatud meeleavaldusi,
osad on ehmunud, osad tuleviku suhtes ebakindlad,
kuid võimuvahetusse on suhtutud ka mõõdukamalt.
Vähemalt Iisraelis suhtutakse sellesse üsna lootusrikkalt.
Heidame pilgu Gazasse ja palestiinlaste asjadele.
Palestiinlaste tähtsamad rühmitused -
Moslemivennaskonna rahastatud Hamas
ja mõõdukamaks peetud Fatah
leppisid kokku ühisvalitsuse moodustamises.
Ebaametlikke kõnelusi on peetud Moskvas kolm päeva.
Need lõppesid 17. jaanuaril, eelmisel teisipäeval.
Eesmärgiks oli luua ühtsusvalitsus,
kuhu tahetakse kaasata ka Islamidžihaad ehk Püha sõda.
Kõik eelmainitud organisatsioonid
on vähemalt mõnede rahvusvaheliste ühenduste väitel terrorirühmitused.
Iisraeli valitsuse esindaja sõnul
ei too selline valitsuskoalitsioon sugugi rahu lähemale,
vaid pigem kaugendab seda veelgi.
Lisaks eelmainitud rühmitustele lubas Palestiina omavalitsus (PO)
nõukokku kutsuda ka välismaal elavaid palestiinlasi.
2014. a lõppenud ja USA vahendatud pikad kõnelused viisid selleni,
et Hamas kaasati esimest korda palestiinlaste valitsusse.
Hiljem nad lahkusid sealt.
Põhjuseks lahkhelid tegevusmeetodite ja ministriportfellide jagamise suhtes.
Mullu otsustas PO valimisi taas edasi lükata.
Viimati peeti neid kümne aasta eest.
Nende ülemkohus otsustas, et kui valimised peetakse,
toimuvad need vaid Fatah' valitsetaval Läänekaldal.
Seegi õhutas palestiinlaste seas erimeelsusi.
Olukord on hetkel nende väitel nii hea, kui see saab olla,
väitis Fatah' esindaja.
Ta mainis Pariisi konverentsi, ÜRO Julgeolekunõukogu otsust
kuulutada Iisraeli asundused illegaalseks
ja fakti, et Vatikan ehk Katoliku Kirik
on lubanud palestiinlastel Vatikanis esinduse ehk saatkonna avada.
Midagi sellist pole kunagi varem juhtunud.
Gazas on siiski rahutused puhkenud.
Rahvas on tõusnud barrikaadidele
ja meeleavaldusi on peetud just Hamasi vastu.
Tuhanded boikoteerivad ja nõuavad Hamasilt meetmeid
igapäevase elektrikasutusnormi suurendamiseks.
Iisrael edastab sektorisse elektrit ööpäevaringselt seitse päeva nädalas,
kuid Hamas laseb elanikel seda kasutada vaid kolm tundi päevas
ning jätab enamiku saadud ja toodetud elektrist
oma tunnelite, raketitehaste ja muu põrandaaluse ehituse tarbeks.
Hamasi reaktsioon meeleavaldajate suhtes oli üsna vägivaldne.
Neid tulistati, peksti ja vahistati.
USA eelmise valitsuse ÜRO suursaadik Samantha Power
süüdistas Julgeolekunõukogu istungil 17. jaanuaril 2017. a Iraani
Süüria kaudu relvade toimetamises
Liibanonis tegutsevale Hezbollah'le.
Sellega on Iraan korduvalt rikkunud talle kehtestatud piiranguid,
mis määrati 2015. a
Iraani ja P5+1 riikide vahel sõlmitud tuumalepinguga.
USA uus president Trump on lubanud sellesse sekkuda.
USA äsjavalitud president Trump ja Iisraeli peaminister Netanyahu
pidasid pühapäeval pooletunnise telefonivestluse.
Nad arutasid Süüria olukorda,
Iraani jätkuvaid ähvardusi juudiriigi hävitamise teemal
ja Iisraeli-palestiinlaste olukorda.
Neljas teema oli meedias palju kära ja erimeelsusi tekitanud
USA saatkonna võimalik kolimine Tel Avivist Jeruusalemma.
Samuti oli USA president veendunud,
et teeb kõik islamiterrorismi ohu kaotamiseks.
Ta mainis uuesti sedagi, et sekkub Iraani ähvardustesse
ja selle võimalustesse tuumarelva arendada.
Trumpi kantselei nimetas vestlust suurepäraseks ja konstruktiivseks.
President Trump kutsus Iisraeli peaministri Netanyahu
veebruaris Washingtoni külla.
Ka Iisraeli peaministri kantselei
nimetas vestlust oma avalduses ülimalt soojaks ja sisukaks.
Jeruusalemma Linnavalitsus otsustas ehitada üle 550 korteri
teisele poole nn Rohelist joont
ehk 1948. a järel Jordaania armeega sõlmitud relvarahu piiri.
See piir poolitas Jeruusalemma 19 aastaks
Ida-Jeruusalemmaks, mida illegaalselt okupeeris Jordaania,
ja Iisraelile jäänud Lääne-Jeruusalemmaks.
Iisrael kuulutas siiski 1980. a oma parlamendi Knesseti otsusega,
et Jeruusalemm on igavesti Iisraeli jagamatu pealinn,
ja selle idaosa, sh vanalinn ja Õlimägi,
pole mingid illegaalselt ehitatud asundused.
Korterid ehitatakse kümnesse erinevasse rajooni,
kus juba varem kooskõlas palestiinlastega sõlmitud lepingutega
on iisraellastele kortereid ehitatud.
Palestiinlased on ehitusprojektide vastu,
kuna nende meelest on ÜRO needki illegaalseks nimetanud,
ja nad tahavad Jeruusalemma idaosa oma tulevase riigi pealinnaks.
Seega ei midagi uut Lähis-Ida päikese all neis asjus.
Eelmisel reedel tähistati holokaustiohvrite mälestuspäeva.
Sabati algusega kokkulangemise tõttu
tähistati seda enamikus maailmast päev varem ehk neljapäeval.
Mälestuspäevaga tähistatakse
Auschwitzi koonduslaagri vabastamise aastapäeva.
See on tänaseks kõik. Palvetage Jeruusalemma rahu eest!
Tõlge: Monika Jaaguri
TV7 Eesti tööd saab toetada helistades 900 1777 (kõne hind 7 eur)
või pangaülekandega järgmistele arvelduskontodele
Swedbank EE052200221048388411 SEB EE441010220109461019
Saaja: Taevas TV7
Lisainfo www.tv7.ee või tv7@tv7.ee
Hea vaataja! Kui oled kogenud, et saatesari on sind puudutanud
ja soovid, et see jätkuks,
võid helistada TV7 Eesti telefonil 900 1777 (kõne hind 7 euri)
või teha ülekande ekraanil nähtavate kanalite kaudu.
Lisa kindlasti makse saaja nimi ja viitenumber.
On hea meeles pidada, et Jumal õnnistab neid,
kes toetavad ja õnnistavad Iisraeli ka sel moel.