Šalom ja tere õhtust! Vaatate TV7 Iisraeli Uudiseid Jeruusalemmast.
Tänased tähtsamad uudised:
USA välisminister Antony Blinken lõpetas visiidi Iisraeli,
kus edastas terve rea nõudmisi.
Iisrael kaaluvat USA ettepandud kava Hezbollah' kohta Liibanonis.
Euroopa Liit teatas 1-miljardilisest abipaketist valitsusele Beirutis.
USA kutsub islamistlikku Hamasi,
mille USA välisministeerium määratles välismaise terroriühinguna,
võtma vastu Iisraeli 'äärmiselt heldet' pakkumist ajutiseks relvarahuks
vastutasuks piiratud arvu pantvangide vabastamise eest.
Lisaks nõuab ta Iisraelilt suuremat humanitaarabitarnete voolu Gazasse
ja on visalt vastu Iisraeli Kaitseväe maaoperatsioonile Rafah' linna,
mis on Hamasi viimane toimiv kants.
Need olid põhipunktid, mille USA välisminister Antony Blinken
edastas visiidil Iisraeli, mis lõppes eile õhtul.
Pärast algset kohtumist Iisraeli presidendi Isaac Herzog'iga
kohtus Washington'i esidiplomaat peaminister Benjamin Netanyahu'ga
ja väisas siis Lõuna-Iisraeli koos kaitseminister Yoav Gallant'iga.
Viimasil nädalail on olnud tõelist ja olulist edasiminekut,
mis hakkab muutma Gaza rahva olukorda.
Eile olime Jordaanias.
Mõned teist nägid, kuidas Jordaanias laaditi veokeid.
Esmakordselt läbisid nad täna Erez'i (piiripunkti).
Ja see on väga oluline, kuna on otsetee Põhja-Gazasse.
Edasiminek on tõeline,
ent Gaza tohutuid vajadusi arvestades tuleb seda kiirendada ja säilitada.
Ja keskendudes kõikidele vajalikele sisendeile, vedavate veokite arvule,
peame olulisimaks selle mõju!
Tasub märkida, et palestiina veokijuhtidele anti eriluba
sõita Iisraeli laadima ja siis vedama määratud humanitaarabi Gazasse.
Olen Gazast, Gaza elanik.
Olin Rafah's ja tulin täna Rafah'st (Põhja-)Gazasse.
Esimest korda üle kuue kuu tulin (Põhja-)Gazasse.
Esmakordselt on Erez'i piiripunkt abile avatud,
nii sõitsime siia Beer-Seba'st.
See on abi Jordaaniast; see saabus Erez'i piiripunkti
ja me laadisime selle veokeile Beer-Seba's ja vedasime Gazasse.
Täna saabus 30 veokit; loodan, et see jätkub, ja kui Allah lubab, tuleb lisa
nii Erez'i kui Kerem Shalom'i piiripunktidest.
Kaitseminister Yoav Gallant'i sõnul,
kes saatis minister Blinken'it reisil Lõuna-Iisraeli,
teeb Jeruusalemm kaugelt enam
kui rahvusvaheline humanitaarõigus nõuab
tsiviilelanikkonna toetuseks terrorist räsitud Gaza sektoris.
Äsja lõppes mu viljakas visiit koos välisminister Antony Blinken'iga
siia Kerem Shalom'i.
Arutasime koos, kuidas paisutada humanitaarabi voolu Gazasse.
Otsustasime täna avada Erez'i piiripunkti Gaza põhjaosas
ning lubada laevadel tellida ja lossida humanitaartarned Ashdod'is,
et need saaks saata otse Gaza põhjaossa,
et tuua vett, humanitaartarbeid, arstimeid ja toitu.
Võtame olulisi meetmeid, et tõsta humanitaarabi mahtu Gazasse.
See on hädavajalik!
Jeruusalemma esikaitseametnik rõhutas veel,
et Iisraeli sõdib Hamasi ja ta liitlasterroristide vastu -
kellest on ilmselt saanud Islamivabariigi tööriistad -,
mitte aga Palestiina enklaavi elanikkonna vastu.
Sõdime Hamasi, jõhkra terroriühinguga.
Me ei sõdi Gaza elanikega ja lubame neile kõikvõimalikku humanitaarabi.
Samas, nagu ütlesin ja välisministrilegi mainisin,
tahan rõhutada: selle sõja algatas Hamas, jõhker terroriühing,
mis Iraani käsilasena paikneb vaid mõne meetri kaugusel Iisraeli piirist.
Ta ründas meid 7. oktoobril, tappis üle tuhande süütu inimese,
sh lapsi, naisi ja mehi, röövis üle 250 (inimese),
(kellest) 133 on siiani Gazas.
Oleme täis otsustavust hävitada Hamasi ühing
ja tuua pantvangid tagasi oma perede juurde.
Ehkki Iisraeli Kaitseväe pealetungi Rafah'le
peavad juhtivad sõjaasjatundjad oluliseks sammuks
islamistliku Hamasi väljajuurimise üliolulises protsessis,
on Biden'i valitsus ja Euroopa riigid jätkuvalt vastu Iisraeli kavatsustele
käivitada selline otsustav pealetung
Hamasi viimasele toimivale kantsile Gaza maakitsuse lõunaosas.
Rafah' enda osas on meie seisukoht selge; see pole muutunud ega muutu.
Me ei saa, ei toeta suurt sõjalist operatsiooni Rafah's,
kui pole tõhusat kava hoolitsemaks, et tsiviilisikud ei saaks kahju.
Ja sellist kava pole me näinud.
Minister Blinken kasutas oma visiidil Lõuna-Iisraeli veel juhust,
et kutsuda Hamasi islamistlikku terroriühingut
nõustuma Iisraeli vaherahupakkumise ja muude suurte järeleandmistega
vastutasuks piiratud arvu pantvangide vabastamise eest.
Iisrael on teinud väga olulisi järeleandmisi esitatud ettepanekus,
näidates oma soovi ja tahet see lepe saavutada.
Nüüd, nagu oleme öelnud, sõltub see Hamasist.
Hamas peab otsustama, kas tahab võtta leppe vastu
ja parandada olukorda Gaza elanikele, kellest ta väidab end hoolivat.
Pole enam aega viivitada ega veelgi kaubelda.
Lepe on laual; ta peaks selle vastu võtma.
Tuleb rõhutada, et informeeritud Iisraeli allikad
on väljendanud pessimismi pantvangileppe teostumise suhtes,
osutades, et Hamas on lisanud nõudmisi iga ettepaneku peale,
eriti sõja lõpetamise garantiide osas pärast leppe teostamist.
Siiski näitavad mitmed teated olulist edasiminekut
ja Jeruusalemma julgeolekukabinet vaeb hetkel viimast edasiminekut,
ja seda pärast sõjakabineti tänast eraldi koosolekut.
Seoses konfliktiga Iraani käsilase Hezbollah'ga Põhja-Iisraelis
tuleb nüüd teateid,
et Jeruusalemm on valmis arutama piiride ülevaatamist Liibanoniga.
Esitatud kava, mille sõnastas USA,
hõlmavat esimest etappi käimasoleva sõdimise külmutamiseks põhjapiiril.
Ehkki Washington ilmselt ei eelda,
et Hezbollah taganeb põhja poole Litani jõge,
nagu nõuab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1701,
survestab Biden'i valitsus ilmselt
Iisraeli aktsepteerima oma operatsioonilisi saavutusi,
milles Hezbollah' võitlejad taganevad üha piirialalt,
arvestades Iisraeli ilmselt ägenevaid õhureide.
Konkreetseid otsuseid pole aga veel tehtud
ja peaministri kantselei keeldus neid teateid kommenteerimast.
Prantsuse välisminister Stephane Sejourne
väljendas Prantsuse konsulaadi avamisel Tel Aviv'is
Pariisi lootust läbimurdeks,
vähendamaks pingeid Hezbollah' algatatud võitluses Iisraeli vastu.
(Ei räägi) täna õhtul poliitikast,
ent ilmselgelt loodame kõik rahu, heaolu ja, üle kõige, pingeleevendust.
Beirut'is võõrustas Liibanoni ajutine peaminister Najib Mikati
Küprose president Nikos Christodoulides't
ja Euroopa komisjoni presidenti Ursula von der Leyen'it.
Viimane lubas Liibanonile ELi toetust,
sh ühe miljardi euro suurust rahastuspaketti.
Meie toetuse kinnitamiseks
võin teatada ühe miljardi euro suurusest rahastuspaketist Liibanonile,
mis on saadaval tänavusest kuni 2027. aastani.
Ja oleme eelkõige tulnud ütlema, et Euroopa Liit toetab tugevalt
Liibanoni ja ta rahvast, ning tahame tugevdada oma pikaaegset koostööd.
See oli ka Euroopa juhtide väga selge sõnum meie viimaselt tippkohtumiselt.
Ja täna olen siin Nikos'ega Euroopa meeskonnavaimus,
et korrata seda sõnumit.
Täna arutasime, kuidas tugevdada me poliitilisi ja majandussuhteid
ning toetada Liibanoni julgeolekut ja stabiilsust.
Lubatud rahastuspakett hõigati välja
hoolimata Beirut'i valitsusasutustesse sügavale juurdunud korruptsioonist,
mis oli peapõhjus, miks Liibanon ei saanud ülivajalikke vahendeid
Rahvusvaheliselt Valuutafondilt,
kuna too nõuab järelejätmatult hädavajalikke reforme.
Tänan vaatamast TV7 Iisraeli Uudiseid!
Kõigepealt palun teil paluda rahu Jeruusalemmale ja päästet Iisraelile.
Lisaks tahan tänada teid kõiki, kes olete toetanud TV7t,
mis tänu eranditult annetuspõhisele tööle levitab saateid tasuta.
Teie igakuised annetused võimaldavad meil tagada,
et päriselt oluline sisu jõuab miljonitesse kodudesse üle ilma.
Olen Jonathan Hessen. Soovin õnnist õhtut!
Kui Jumal lubab, näeme me järgmistes uudistes.
Seniks šalom Jeruusalemmast!
Tõlge: Sulev Kivastik