Shalom ja tere õhtust.
Eetris on TV7 Uudised Jeruusalemmast.
Tänased põhiteemad:
USA riigisekretär Blinken kinnitas
USA senati välisasjade istungil, et USA ei tee Iraanile järeleandmisi,
kui viimane ei täida täiel määral enda kohustusi 2015. a tuumaleppes.
Venemaa president Putin teatas,
et nende riigi suhted Türgiga muutuvad lähedasemaks.
Venemaa välisminister Sergei Lavrov visiteeris Saudi Araabiat,
et pakkuda Venemaa abi, et ehitada Saudi Araabia esimene tuumajaam.
Tšehhi täitis täna enda tõotuse
ning avas täna uue saatkonna Iisraelis, Jeruusalemmas.
Oleme sel rõõmsal sündmusel ning mul on hea meel teatada teile,
et meie, Tšehhi vabariik avame siin, Jeruusalemmas,
Washingtoni tänaval diplomaatilise esinduse.
Seisame Jeruusalemma keskel, Iisraeli pealinnas.
Tšehhi saatkonna avamisega lisame Jeruusalemma müüri uue kivi.
Tšehhi saatkonna avamine Iisraelis annab lisakinnituse,
kui suur ja sügav on meie sõprus Tšehhi valitsuse ja Tšehhi rahvaga.
USA ei tee Iraanile järeleandmisi,
kui viimane ei täida täiel määral enda kohustusi JCPOAs,
mis on tehniline termin 2015. a sõlmitud Iraani tuumaleppele.
USA riigisekretär Antony Blinken kõneles esimest korda
pärast ametisseseadmist USA senati välisasjade komitees.
Istungil selgitasid senaatorid Bideni administratsiooni tulevikuplaane,
ning andsid kinnitust Iraani ja teistele välispoliitika küsimustele.
Me ei täida enda kohustusi JCPOAs ning samuti ka Iraan.
Iraani seisukohalt peaksime tegema neile järeleandmisi,
et võiksime üldse pidada koosoleku.
Minu ja meie seisukohalt peaksime täitma enda kohustusi,
kui nad täidavad enda leppe kohustusi tuumaenergiaohutuse küsimustes.
Kas kinnitate, et me ei tee mööndusi, et lihtsalt saada koosolekule?
Hr, kas lubate minule ja komiteele,
et peate meiega ametliku nõupidamise
enne Iraanilt sanktsioonide eemaldamist?
Jah, plaanime pidada läbirääkimise kogu komiteega
enne, mitte pärast sanktsioonide eemaldamist.
Kui rääkida Iraanist, kui peaks tekkima säärane areng,
kuna hiljuti ei ole seda olnud, siis, jah, teeme nii.
Esmajärgus Kongress,
ühtlasi liitlased ja partnerid, sh regioonis olevad,
kel on oma murepunktid ning seonduvad huvid.
Riigisekretär Blinken avaldas ka
Bideni administratsiooni seisukohta 2015. a tuumaleppes,
mis sõltub tema sõnul kinnitusest, et Iraan täidab oma kohustusi,
mitte usalduse loomisest.
Iraani tuumaprogrammi "kasti panek" ja selle võimaluste eemaldamine,
et toota tuumarelvaks lõhkeainet, oli edukas.
Seda kinnitas nii me luureagentuur kui rahvusvaheline inspektor.
Kui astusime leppest välja, milles oli ka Iraanil oma osa,
hakkas Iraan loobuma leppes seatud piirangutest talle.
Seetõttu oleme läbimurde punktis, kuna aeg toota ühe tuumarelva
tootmiseks vajaminevat lõhkematerjali lükkus edasi aasta võrra.
Avalike raportite kohaselt võtaks see aega 3-4 kuud,
võimalik, et isegi vähem, kui nad teevad oma programmis samme,
mis JCPOA algselt seiskas.
Soovime saada Iraani tagasi sellesse "tuumaprogrammi kasti".
Meil on Iraani tegevusega
fundamentaalsed probleemid eri tasanditel,
kas siis toetus terrorismile, ohtlik ballistiline raketiprogramm
või destabiliseerivad sammud regioonis.
Iraan võib tuumarelvaga või omades selleks võimekust
tegutseb tõenäoliselt üha enam karistamatult.
Riigisekretär Blinkeni kinnituse taustal
on Bideni administratsioon kindel, et parim ja kindlam viis tagada,
et Iraan ei arenda tuumarelva, on läbi karmi diplomaatia,
milles saaks JCPOAd kasutada platvormina,
et pikendada ja tugevdada lepet ning tegeleda eri probleempunktidega.
Iraani hiljutine keeldumine
osaleda EL-i vahendatud koosolekul, millega sooviti taastada läbirääkimisi,
võimaldas Iraanil arendada tuumaprogrammi
piiratud rahvusvahelise järelevalve all.
Oluline on välja tuua,
et ELi välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrell
hoiab regulaarselt kontakti 2015. a tuumaleppe riikidega.
Iraan on siiski seisukohal, et ei pea nõupidamisi,
kui USA ei eemalda Trumpi administratsiooni
maksimaalses survekampaanias määratud sanktsioone Iraanile
Kõrge esindaja Borrell ja kolleegid teevad kõvasti tööd,
et saada tuumalepe tööle.
Peame selleks intensiivset
ja regulaarset kontakti kõigi asjasse puutuvate osapooltega.
Teateid USA senati välisasjade komitee istungist,
kus riigisekretär Blinken avaldas USA poliitikat Ida-Vahemerel üldiselt,
eeskätt Türgi osas.
Oluline on, et USA astuks esile ning aitaks tagada Ida-Vahemere
osapoolte stabiilsuse, iseseisvuse ja territoriaalse terviklikkuse
ning et konfliktipunkte arutatakse rahumeelselt, diplomaatiliselt,
mitte sõjaväeliselt ega provokatsioonidega.
Kutsusime üles sammudeks, sh Türgit,
kuna me hinnangul rikkus ta rahvusvahelist seadust
ning kohustusi NATO liitlastena S-400 küsimuses,
sh provokatsioonid Kreeka õhuruumi rikkumises
ja ähvardamine kasutada jõudu.
Lähinädalatel on toimunud positiivsed arengud.
Neis küsimuses on vähem pinged, kuna Türgi teeb koostööd
Euroopa Liidu ja teistega, et liikuda edasi produktiivsemalt.
Avaldame toetust ja teeme seda,
et toetada asjade arengut õiges suunas.
Teateid Türgist:
Eile toimus murranguline tseremoonia Türgi Akkuyu tuumajaamas,
millel osalesid nii Türgi president Erdogan kui Venemaa president Putin.
President Putin, kelle riik aitab ehitada Türgile tuumajaama, rõhutas,
et Türgi-Venemaa suhted muutuvad lähedasemaks.
Tänan kõiki Akkuyu tuumajaama ehituses osalejaid.
Kinnitan liialdusteta, et antud juhtalgatusprojekti edukas käivitamine
üksnes ei tõsta kahe riigi vahelist energiakoostööd uuele tasemele
vaid arendab sõprust ja vastastikust mõistmist me riikide vahel.
President Erdogan rõhutas omaltpoolt Akkuyu tuumajaama olulisust Türgile,
mille esimene etapp peaks valmima 2023. aastal
ehk Türgi vabariigi 100. aastapäeval.
Plaanime käivitada tuumajaama esimest etappi 2023. aastal.
Teeme kõvasti tööd, et käivitada ka teised tuumajaama reaktorid,
mida on kokku neli.
Türgi kuulub 2023. aastast tuumaenergia riikide hulka,
mis on ühtlasi selle riigi 100. aastapäev.
Selle tootlikkus on aastas 35 miljardit kilovatti elektrit,
mis tagab 10% Türgi vajadustest.
Akkuyu on varustatud kaasaegseimate turvasüsteemidega,
et tagada, et see läheb kokku IAEA standarditega.
Oluline on mainida, et päev enne
tseremooniat toimus koosolek Süüria küsimuses Kataris, Dohas
Venemaa, Türgi ja Katari välisministrite vahel.
Enne koosolekut reisis
Venemaa välisminister regioonis ning külastas eri Araabia riike,
sh Araabia Ühendemiraate ja Saudi Araabiat.
Näis, et reisiga plaaniti suurendada Venemaa oma osalust regioonis.
Sarnaselt Türgiga
pakuti ka Saudi Araabiale abi rajada tsiviileesmärgiks tuumajaam.
Nägime, et meil on märkimisväärne potentsiaal liikuda edasi,
et arendada ühisprojekte kosmoseuuringutes ja tuumaenergias.
Nõustusime tegema ühiseid pingutusi,
et kinnitada me suhete õiguslikku raamistikku,
sh neid, mis looksid ettevõtetele soodsamad tingimused.
Tänan vaatamast
Seoses TV7 Iisraeli palveplaaniga
kutsun teid üles ühinema minu ja Jeruusalemma meeskonnaga,
et palvetada Venemaa pääste ja rahu eest,
samuti ka tagakiusatud usukaaslaste eest üle maailma.
Palume ka Jeruusalemma rahu ja Iisraeli pääste eest
ning kõigi eest, kes on maailmas mõjutatud COVID-19 pandeemiast.
Olen Jonathan Hessen.
Õnnistatud õhtu jätku ja kohtumiseni homme samal ajal.
Tõlge: Mailis Lepp