Shalom ja hyvää iltaa! Tässä TV7-uutiset Jerusalemista.
Uutisotsikoissa tänään: -
USA:n presidentti Biden ei maininnut kertaakaan Israelia -
ensimmäisessä ulkopolitiikan linjapuheessaan.
Ranska korostaa, että Iranin ydinsopimus täytyy neuvotella uusiksi -
uusien tosiasioiden pohjalta Iranin vastustuksesta huolimatta.
Turkin puolustusministeri Hulusi Akar: Turkki on valmis ryhtymään -
tarvittaviin toimiin tilanteen ratkaisemiseksi Kreikan kanssa.
Israelin asema Yhdysvaltojen tärkeys- järjestyslistalla näyttää laskeneen.
USA:n presidentti Joe Biden -
piti ensimmäisen ulkopolitiikan linjapuheensa, -
eikä hän maininnut siinä kertaakaan Israelia. Biden korosti puheessaan -
tarvetta elvyttää suhteet USA:n avainliittolaisiin ja kumppaneihin -
Lähi-idän ulkopuolisilla alueilla, -
joita Bidenin hallinto pitää etujensa kannalta tärkeämpinä.
Koska teot puhuvat enemmän kuin sanat, -
linjanmuutoksesta kertonee myös se, -
että presidentti Biden ei ole keskustellut puhelimitse -
vielä yhdenkään USA:n Lähi-idän liittolaismaan johtajan kanssa.
Lähi-itä nousi Bidenin puheessa esille ainoastaan siinä yhteydessä, -
kun hän puhui Jemenin sotaa koskevasta linjanmuutoksesta.
Osana tätä muutosta USA lopettaa miljardien asekaupat Saudi-Arabiaan.
Tämän sodan täytyy päättyä.
Sitoutumisemme merkiksi Yhdysvallat lopettaa kaiken tuen -
sotilasoperaatioille Jemenissä ja myös tähän liittyvät asekaupat.
Biden selvensi kuitenkin, -
että Yhdysvallat ei aio katkaista kaikkea tukeaan Saudi-Arabialle.
Iranin varustamat joukot tekevät Saudi-Arabiaa vastaan -
ohjus- ja lennokki-iskuja sekä aiheuttavat muita uhkia.
USA tukee Saudi-Arabiaa jatkossakin,
mitä tulee maan itsenäisyyden ja alueen puolustamiseen.
Vaikka Biden sanoikin -
USA:n lakkauttavan kaiken tukensa sotilastoimille Jemenissä, -
asekauppojen lopettamista lukuun ottamatta -
maa ei välttämättä ole lopettamassa sotilaallisia toimiaan Jemenissä.
Syynä on se, että Jemenissä toimii -
al-Qaidan aktiivisin ja tuhoisin solu Ansar al-Sharia (AQAP).
AQAP on suorittanut lukuisia terrori-iskuja -
amerikkalaisia ja muita länsimaisia kohteita vastaan.
Tähän viittasi USA:n kansallinen turvallisuusneuvonantaja Sullivan -
ennen Bidenin ulkopolitiikan linjapuhetta.
Päätös ei koske AQAP:in vastaisia toimia, joissa on kyse -
sekä Yhdysvaltain että liittolaistemme etujen suojelemisesta Lähi-idässä.
Asia koskee sellaisia sotatoimia, jotka ovat pitkittäneet Jemenin sisällissotaa,
joka taas on aiheuttanut humanitaarisen kriisin.
Presidentti on esimerkiksi -
keskeyttänyt täsmäaseita koskevat kaupat, joita edellinen hallinto edisti.
Olemme kuulleet asiassa -
Arabiemiraattien ja Saudi-Arabian korkeita virkamiehiä.
Tämäntyyppisissä toimissa noudatamme yllätyksetöntä linjaa.
He ovat perillä siitä, mitä tapahtuu ja miksi.
Sullivanilta kysyttiin, -
aikooko USA harkita Iranin äskettäin tekemää ehdotusta. Iran esitti, -
että EU nimitettäisiin välittämään sopimusta, jossa USA luopuisi -
Iran-pakotteista ja Iran puolestaan alkaisi noudattaa ydinsopimusta.
Olemme aktiivisesti yhteydessä EU:hun -
ja varsinkin Saksan, Ison-Britannian ja Ranskan kanssa.
Heidän kanssaan käymme keskustelua monilla eri tasoilla.
Uskon, että saamme muodostettua yhtenäisen strategian -
Irania ja sen ydinohjelmaa koskien.
Mutta en halua mennä asioiden edelle.
Sullivanin puheenvuoro viittaa siihen, että aiemmista lupailuista huolimatta -
Yhdysvallat ei ole välttämättä yhteydessä -
Israeliin, Saudi-Arabiaan ja muihin alueellisiin kumppaneihin, -
joihin Iranin haitalliset toimet vaikuttavat suoraan.
Eurooppa sen sijaan vaikuttaisi olevan valmis ottamaan -
Lähi-idän kumppanit mukaan taatakseen sen, -
että näiden huolet tulevat kuulluiksi. Tämä kävi selväksi, -
kun Ranskan presidentti Emmanuel Macron tarjosi Ranskaa välittäjäksi -
USA:n ja Iranin välille.
Samalla hän korosti tarvetta neuvotella ydinsopimus uusiksi.
Tuen kaikin mahdollisin tavoin Yhdysvaltojen aloitteita, -
joissa ilmaistaan halukkuutta ryhtyä vaativaan vuoropuheluun.
Olen valmis toimimaan vilpittömänä välittäjänä tällaisessa vuoropuhelussa.
Uskon silti, että Iranin kanssa täytyy käydä uusi neuvottelukierros, -
missä presidentti Bidenilla on ratkaisevan tärkeä rooli.
Näin ensinnäkin siksi, että Iran on nyt paljon lähempänä ydinpommia -
kuin ennen JCPOA-sopimuksen allekirjoittamista heinäkuussa 2015.
Lisäksi on käsiteltävä ballististen ohjusten ongelmaa, -
samoin alueellista vakautta.
Näistä kaikista aiheista on keskusteltava nyt, -
koska aika on juuri nyt otollinen. On myös löydettävä keinot -
ottaa Saudi-Arabia ja Israel mukaan neuvotteluihin, -
sillä nämä maat ovat avainkumppaneitamme alueella.
Tämä koskettaa ilman muuta heitä ja muita alueellisia kumppaneitamme.
Tilannetta on mahdotonta korjata, -
ellemme voi olla varmoja siitä, että uusi suunnitelmamme sopii heille.
Venäjä ja Kiina, -
eli Yhdysvaltain niin kutsutut taktiset kumppanit ydinsopimuksessa, -
vaikuttavat suhtautuvan pessimistisemmin siihen, -
että Yhdysvallat palaisi takaisin alkuperäiseen ydinsopimukseen.
Toistaiseksi ei ole ilmaantunut mitään merkittävää muutosta, -
jonka myötä ydinsopimus voitaisiin palauttaa aiempiin kehyksiinsä.
Monet panevatkin nyt toivonsa presidentti Bidenin hallintoon.
Washington on lähettänyt tiettyjä signaaleja siitä, -
että se olisi periaatteessa valmis palaamaan ydinsopimukseen.
Mutta toistaiseksi emme ole nähneet muuta kuin -
USA:n ja Iranin väittelyä siitä, kumman pitäisi ottaa ensimmäinen askel.
Länsi-Euroopassa on myönnetty, -
että vuonna 2015 solmittu Iranin ydinsopimus pitäisi neuvotella uusiksi.
Venäjä sen sijaan on vahvasti sitä mieltä, että sopimus voidaan pelastaa-
vain siten, että kaikki osapuolet ryhtyvät noudattamaan sitä.
Venäjän ulkoministeriön tiedottaja Maria Zakharova puhui myös -
Venäjän vasallivaltio Syyrian monimutkaisesta tilanteesta.
Suurimmassa osassa Syyriaa vallitsee tällä hetkellä tulitauko.
Terroristien hallitsemalla Idlibin alueella tilanne on edelleen kireä.
Isis tekee yhä hyökkäyksiä itäisen Syyrian aavikkoseudulla.
Syyrian hallinnon ja Venäjän joukot tekevät kostoiskuja -
Isisin tukikohtiin ja asevarastoihin. Isisin maanalainen toiminta -
on niin ikään voimistunut Eufratin länsipuolella.
Aluetta hallitsee kurdihallinto, joka saa sotilaallista tukea Yhdysvalloilta.
Saksan puolustusministeri Annegret Kramp-Karrenbauer -
ja Turkin puolustusministeri Hulusi Akar tapasivat Berliinissä.
Ministerit toivoivat, -
että turvallisuusyhteistyö Saksan ja Turkin välillä voisi syventyä.
Oletan, että voimme lähipäivinä ottaa merkittäviä edistysaskelia -
eritoten puolustuksen ja turvallisuuden sektoreilla.
Turkin ja Euroopan suhteita hiertää edelleen -
Turkin ja Kreikan itäistä Välimerta koskeva kiista. Ministeri Akar korosti,-
että Turkki on valmis ryhtymään tarvit- taviin toimiin asian ratkaisemiseksi.
Toivomme löytävämme -
rauhanomaisen ja poliittisen ratkaisun Kreikan ja Turkin ongelmiin.
Haluamme kaikkien tietävän, -
että olemme valmiit ryhtymään tarvittaviin toimiin, -
joilla voimme edistää näiden asioiden ratkaisemista.
Kiitos seurasta. Rukoillaan rauhaa ja pelastusta Jerusalemille ja Israelille.
Olen Jonathan Hessen. Shabat shalom ja siunausta! Maanantaihin.
Suomennos: Sirpa Kaukonen