Shalom ja tere õhtust.
Eetris on TV7 Iisraeli Uudised Jeruusalemmast.
Tänased põhiteemad:
Esimesel välispoliitika kõnes Välisministeeriumis
jättis USA president Biden Iisraeli täielikult mainimata.
Prantsusmaa rõhutas vajadust
pidada Iraaniga uutel alusel läbirääkimisi 2015. a tuumaleppes,
hoolimata Iraani vastuväidetest.
Türgi kaitseminister Akar teatas, et ta riik on valmis
tegema vajalikke jõupingutusi konflikti lahendamiseks Kreekaga.
Iisrael võib langeda välja USA prioriteetide nimekirja ühest harust.
Esimesel välispoliitika kõnes Välisministeeriumis
jättis USA president Biden Iisraeli täielikult mainimata.
USA president keskendus oma kõnes peamiselt vajadusele
elustada USA suhteid võtmeliitlaste ja -partneritega
ning Lähis-Idast väljaspool, mis Bideni administratsiooni silmis
on suure tähtsusega USA riiklikule julgeolekule ja majandushuvidele.
Kuigi teod räägivad enam kui sõnad,
võis otsus tuleneda asjaolust, et president Biden ei ole veel
pidada telefonikõnelusi USA partner-riikide juhtidega Lähis-Idas.
Siiski mainis president Biden
oma välispoliitika kõnes Lähis-Ida puudutavast otsusest
Trumpi administratsiooni poliitikale Jeemeni sõjas.
Peatatakse mitu miljardit USD väärt relvastuse müük Saudi Araabiale.
See sõda peab lõppema.
Rõhutame, et plaanime lõpetada
kogu USA toetuse ründeoperatsioonidele Jeemeni sõjas,
sh sellega seotud relvastuse müügi.
President Biden selgitas,
et USA ei lükka Saudi Araabiat Iraani agressiooni osas kõrvale.
Saudi Araabia kogeb raketirünnakuid, mehitamata õhusõidukite rünnakuid
jt rünnakuid Iraani toetatud vägedelt ning seda eri riikidest.
Aitame jätkuvalt Saudi Araabial
kaitsta enda iseseisvust, territoriaalset terviklikkust ja rahvast
Oluline on välja tuua,
et teatega otsusest peatada USA tugi ründeoperatsioonidele Jeemenis,
sh relvastuse müük Saudi Araabiale ja Araabia Ühendemiraatidele,
ei plaani USA lõpetada ründeoperatsioone Jeemenis,
kuna viimases paikneb aktiivseim ja kõige ohtlikum Al-Qaeda haru
Ansar al-Sharia, AQAP, mis on vastutav
eri terrorirünnakutes USA ja selle varade vastu.
USA riiklik julgeolekunõunik Sullivan
mainis antud asjaolu enne USA presidendi välispoliitika kõnt.
Otsus ei laiene AQAPi vastasele tegevusele,
mille osas võtame samme, et kaitsta USA kodumaad
ning me riigi, me liitlaste ja partnerite huve regioonis.
Otsus laieneb ründeoperatsioonidele,
mis on tekitanud Jeemenis kodusõja, millest kujunes ka humanitaarkriis.
Näiteks tooksin kaks täppisrelvastuse müüki,
mille peatas USA president Biden,
kuigi seda arendas eelmine USA administratsioon.
Oleme kõnelenud Araabia Ühendemiraatide
ja Saudi Araabia vanemametnikega ning pidanud nendega nõu.
Me ei soovi antud tegevuses poliitikas üllatusi.
Nad mõistavad toimuvat, me põhjendusi ja seisukohta.
Valge Maja riiklik julgeolekunõunik vastas küsimusele,
kas USA kaalub Iraani ettepanekut, et Euroopa Liit võiks vahendada lepet,
et USA eemaldaks halvavad majandussanktsioonid,
kui Iraan teeb tuumaleppes koostööd.
Peame hetkel Euroopaga kõnelusi, eeskätt kolme P5+1 liikmesriigiga:
Saksamaa, Suurbritannia ja Prantsusmaaga.
Kõneleme nendega me valitsuse eri tasanditel.
Nõupidamistega soovime jõuda Iraani osas ühtse strateegiani
ja üksmeelse diplomaatiani tuumaleppe sisu osas.
Ei soovi selle osas teha ennatlikke avaldusi.
Sullivani kommentaarid viitavad,
et hoolimata eelnenud kavatsustest pole USA tingimata seotud
Iisraeli, Saudi Araabia ja teiste regionaalsete partneritega,
keda mõjutab otseselt Iraani pahatahtlik käitumine.
Euroopa on siiski valmis kaasama regionaalseid partnereid,
et tagada asjaolu, et nende huve võetakse arvesse.
See avalikustus, kui Prantsusmaa president Macron teatas,
et Prantsusmaa võib olla aus vahendaja USA ja Iraani vahel,
kuid rõhutas vajadust pidada läbirääkimisi 2015. a tuumaleppes,
hoolimata Iraani vastuväidetest.
Teen kõikvõimaliku, et toetada USA initsiatiivi
alustada nõudlikku dialoogi ning soovin omaltpoolt
olla selles aus ja pühendunud vahendaja.
Usun, et peaksime alustama uut dialoogi Iraaniga,
milles on president Bidenil keskne roll.
Esmalt, kuna Iraan on nüüd
palju lähemal tuumarelva hankimisele kui enne JCPOA sõlmimist 15. juulil.
Teiseks, kuna peame tegelema ballistiliste rakettide küsimusega
ning looma regiooni stabiilsuse.
Antud ulatusliku kava osas on vaja praegu pidada läbirääkimisi.
Ühtlasi tuleb see esile õigel ajal
ning peame leidma viisi kaasata kõnelustesse Saudi Araabia ja Iisrael,
kuna nad on ühed regiooni võtmepartnerid,
kes on otseselt huvitatud tulemusest nagu ka me teised sõbrad regioonis.
Siiski on olukorda võimatu lahendada enne
kui kõik nimetatud riigid toetavad antud agendat.
Peale USA Euroopa liitlastele,
on leppe kaks "taktikalist partnerit" Venemaa ja Hiina pessimistlikud,
et USA naaseks algsesse tuumaleppesse,
hoolimata viimase plaanidest.
Aset on leidnud märgilised muutused,
mis teevad võimatuks naasta Iraani tuumaprogrammi
küsimuses ühisesse laiaulatuslikku tegevuskavasse algse leppe alusel.
Selles küsimuses on paljude lootus USA president Bidenil.
USA on andnud selgeid viiteid,
et on põhimõtteliselt valmis naasma tuumaleppesse.
Siiski näeme hetkel, kuidas USA ja Iraan arutlevad,
kes peaks selleks tegema esimese sammu.
Lääne-Euroopa on seisukohal,
et on hädavajalik pidada kõnelusi 2015. a sõlmitud tuumaleppes.
Siiski on Venemaa kindel, et ainus viis tuumalepet päästa
on tagada kõikide asjasse puutuvate osapoolte koostöö.
Venemaa välisministeeriumi pressiesindaja Maria Zakharova
teatas keerukustest Iisraeli põhjanaabri, Süüriaga.
Enamik Süüriast on relvarahus.
Pingeline olukord püsib Idlibis, kus valitsevad veel terrorirühmitused.
ISIS teeb reide Süüria kõrves, riigi idaosas.
Süüria valitsusväed ja Venemaa õhuväed (RAF)
ründavad nende peidupaiku ja kindlustusi.
ISIS intensiivistas oma maa-alust tegevust Eufrati ülesel alal,
mida kontrollib isehakanud kurdide administratsioon,
mida toetab USA sõjaliselt.
Teateid Berliinist:
Saksamaa kaitseminister Karrenbauer
kohtus nädala hakul Türgi kaitseminister Akariga,
mil nad väljendasid lootust tugevdada kahe riigi vahelist julgeolekukoostööd.
Oleme suureks rõõmuks märganud,
et meil on eri teemades sarnased seisukohad.
Loodan, et saame tulevikus teha selle koosoleku toel
kindlaid samme, eeskätt kaitse ning julgeoleku vallas.
Türgi-Euroopa suhete küsimuses
Ida-Vahemere konfliktis Kreekaga teatas kaitseminister Akar,
et Türgi teeb olukorra lahendamiseks hädavajalikke jõupingutusi.
Loodame nende läbirääkimistega
leida rahumeelse poliitilise lahenduse Kreeka-Türgi probleemile.
Tahame, et kõik teaksid, et oleme valmis tegema
olukorra lahendamiseks vajalikke jõupingutusi.
Tänan vaatamast.
Palvetage jätkuvalt päästet Iisraelile ning rahu Jeruusalemmale.
Olen Jonathan Hessen.
Rahulikku hingamispäeva ja kohtumiseni juba esmaspäeval.
Tõlge: Mailis Lepp