Shalom ja tere õhtust! Eetris on TV7 lisraeli Uudised Jeruusalemmast.
Põhiteemad -
Suurriigid süüdistasid kirjas ÜRO Julgeolekunõukogule Iraani
tuumalepingu võimalikuks teinud resolutsiooni rikkumises.
Gazat kontrolliv islamirühmitus Hamas
kutsub palestiinlasi al-Aqsa mošeed kaitsma.
Juudi pühade eel on tõhustatud ässituskampaaniaid.
ÜRO korraldas ministrite tasandi kohtumise,
et paluda riikidelt lubadust
lasta Süüria põgenikel ametlikult nende riiki asuda.
Mullu juulis Iraaniga tuumaleppe sõlmimisel osalenud USA,
Suurbritannia, Prantsusmaa ja Saksamaa tõdesid eile,
et Iraan on rikkunud
lepingu heaks kiitnud ÜRO Julge- olekunõukogu resolutsiooni.
Vastuseks Iraani rikkumisele saatsid nad kirja
ÜRO peasekretärile Ban Ki-moonile ja ÜRO Hispaania saadikule,
kes on hetkel Julgeolekunõukogu eesistuja,
mille järgi Iraani poolt hiljuti katsetatud ballistiline rakett
suutis kanda tuumapead.
Kirjale eelnes mitu USA hoiatust,
et Iraani raketikatsetus
võib viia rahvusvaheliste sanktsioonideni.
Ma ei välistaks uusi sanktsioone Iraanile,
kas rahvusvahelise üldsuse või USA poolt.
Nagu varem öeldud, me ei räägi neist ette,
kuna ei taha õõnestada sanktsioonide efektiivsust.
Kuid see võib olla osa meie reaktsioonist.
Rahvusvahelise üldsuse rahustamiseks
rõhutas Iraani välisminister Zarif,
et Iraani ballistilised raketid on vaid enesekaitseks
ja rahvusvaheliselt hukkamõistetud hiljutised katsetused
ei rikkunud Iraani tuumalepingut P5+1ga
(USA, Venemaa, Hiina, Prantsusmaa ja Saksamaa).
Iraan on lubanud, et ei kasuta neid rakette kellegi vastu,
vaid üksnes enesekaitseks
ja kutsume meie tuumaprogrammis kahtlejaid sama avaldust tegema,
ja lubama, et nad ei ründa teisi riike
ja et jõud pole välispoliitikas vastuvõetav meetod.
ÜRO harta järgi tohib jõudu kasutada vaid enesekaitseks,
ja Iraan on lubanud kasutada jõudu üksnes enesekaitseks,
aga rünnaku alla sattudes Iraan kaitseb end
ja raketid on meie kaitsmiseks.
USA, Inglismaa, Prantsusmaa ja Saksamaa kirja sõnul
on Iraani armeejuhid korduvalt kuulutanud,
et raketid on mõeldud Iisraeli ähvardamiseks.
Iisraeli saadik ÜROs Danny Danon tervitas nelja suurriigi kirja ja ütles,
et Iraan peab maksma oma agressiooni eest juudiriigi vastu
ning õhutas Julgeolekunõukogu tegutsema.
Danoni sõnul näitab Iraan
naeratava maski tagant oma tõelist palet.
Hamas tegi ametliku avalduse pealkirjaga
"Al-Aqsa jääb Jeruusalemma intifada noortele kättemaksjatele
peamiseks inspiratsiooniallikaks."
Hamasi avaldus kutsus kõiki palestiinlasi ja Iisraeli araablasi
kogunema Templimäel asuva al-Aqsa mošee ümber,
kus kunagi seisid piibliaja templid, ja kaitsma seda suurinvasiooni eest.
Lisaks ähvardas Hamas,
et intifada noored ei alistu Iisraeli katsetele "luua reaalsust,
kus palestiinlased ei tohi tulla palvetama Haram al Sharifile"
ehk araabia keeli Templimäele.
Hamasi al-Aqsat puudutav ässitamine kasvab igal aastal oluliselt
vahetult enne juutide paasapüha, mis algab tänavu 22. aprillil,
et tekitada pingeid, korrarikkumisi ja terroriakte.
ÜRO korraldas Genfis peasekretäri ja põgenike erivoliniku osalusel
ministrite tasandi kohtumise, et paluda riikidelt lubadust
lasta Süüria põgenikel ametlikult nende riiki asuda.
Peame leidma viisi selle kriisiga tegelemiseks
humaansemal, organiseeritumal ja võrdsemal moel.
See on võimalik vaid siis,
kui rahvusvaheline üldsus on ühel nõul, kuidas edasi minna.
Ca 10% Süüria naaberriikides elavast 4,8 miljonist Süüria põgenikust
tuleks ÜRO arvates tingimata kolmandatesse riikidesse kolida.
ÜRO peasekretär rõhutas, et asjaliku korralduse puhul
saavad põgenike vastuvõtmisest kasu kõik.
Palun täna, et riigid tegutseksid solidaarselt,
meie ühise humaansuse nimel,
ja lubaksid uusi teid Süüria põgenike vastuvõtmiseks.
Need teed võivad hõlmata ümberasumist, humanitaarvastuvõttu,
perede taasühinemisi ning ka töö- ja õppimisvõimalusi.
Seni on riigid lubanud 178 000 kohta.
Kutsun teid neid lubadusi suurendama
ja ka teisi riike ühinema.
Asjaliku korralduse puhul võidavad põgenike vastuvõtmisest kõik.
UNHCR'i hinnangul vajab vähemalt 10% Süüria põgenikest
ümberasustamist või muud pääsu kolmandasse riiki.
See on ligi 480 000 inimest - üsna väike number
võrreldes miljonitega Türgis, Liibanonis ja Jordaanias.
Enne tänast Genfi kohtumist
on rahvusvaheline üldsus lubanud ümber kolida vähem kui 4%
ja vähem kui pooled neist on seni ümber kolitud.
On oluline mainida, et lubadusi on andnud peamiselt lääneriigid,
mis tekitab küsimuse,
miks pole Süüria põgenikke vastu võtnud regiooni riigid
nagu Saudi Araabia ja Iraan,
arvestades nende põhjalikku osalust Süüria kriisis.
Türgi president Erdogan saabus eile USAsse,
et osaleda homme Washingtonis Tuumajulgeoleku tippkohtumisel
koos 50 teise riigijuhiga.
Erdogan kohtub visiidi käigus USA asepresidendi Bideniga.
USA ametnikud ei öelnud,
kas on planeeritud ka ametikohtumisi president Obamaga.
Türgi meedia spekuleerib kohtumisvõimaluste üle Obamaga.
Mõnede väitel näitaks selle ärajäämine USA solvangut
seoses lahkarvamustega Süüria teemal
ja USA muret Türgi sisepoliitika suhtes.
NATO liikmesriik Türgi osaleb USA ISISe vastases koalitsioonis
Süürias ja Iraagis, kuid Washington ja Ankara on eri meelt
kurdi võitlejate suhtes Põhja-Süürias.
USA on kurde sõjaliselt toetanud,
kuid Türgi peab seda ohuks oma riiklikule julgeolekule.
Washington on hakanud kritiseerima ka Türgi sõnavabaduse rikkumisi
ning on väljendanud korduvalt sel teemal muret.
Aitäh vaatamast!
See oli meie 1500. saade.
Tahaksin tänada kõiki, kelle osalusel see on võimalikuks saanud.
Paluge rahu Iisraelile ja Jeruusalemmale!
Olen Jonathan Hessen. Kena õhtut! Kohtumiseni homme!
Tõlge: Monika Jaaguri