Hei! Tervetuloa tähän Tiimalasi-ohjelman jaksoon!
Minun nimeni on Susanna Kokkonen. Tässä ohjelmassa nostan esille -
historiaa ja ajankohtaisia aiheita.
Olen käsitellyt aiemmin Lähi-idän kristittyjä.
Tässä ohjelmassa tavallaan palaamme myös tuohon aiheeseen.
Kanssani studiossa on libanonilaista alkuperää oleva vieras, -
Elie El-Khouri. Tervetuloa tähän ohjelmaan!
Kiitos, kiitos ja kiitos kutsusta tulla tähän ohjelmaan.
Elie El-Khouri, sinut voisi esitellä todella monella tavalla.
Tiedän, että olet liikemies. Olet luonut poliittisen uran Suomessa.
Olet kristitty ja perheenisä. Olet myös maahanmuuttaja.
Sinulla on oikeastaan menestys- tarina maahanmuuttajien tarinassa.
Aloitetaan nyt ihan sieltä alusta.
Kertoisitko meille, missä synnyit -
ja millainen oli lapsuutesi Libanonissa?
Joo, olen syntynyt Beirutissa vuonna 1960 -
pieneen perheeseen. Meitä oli isä ja äiti ja minä olen ainoa lapsi.
Ahaa? Ainoa lapsi. - Ainoa lapsi.
Silloin tilanne Beirutissa oli ihan rauhallinen, kun synnyin, -
mutta kun olin 14-vuotias, alkoi sota.
Ennen sitä kävin koulua: ala-asteen ja yläasteen.
Alussa kävin koulua ranskan kielellä.
Sitten isäni päätti, että pitää vaihtaa englanninkieliseen kouluun.
Kyllä. - Se meni näin. Isäni oli matematiikan opettaja, -
ja äitini oli kotirouva.
Okei. Todella kiinnostavaa. Ihan tällainen perusasia: -
mitkä ovat Libanonin viralliset kielet?
Siis Libanonin virallinen kieli on arabia, -
mutta siellä puhutaan ranskaa. Se on toinen virallinen kieli.
Ja sitten englantia.
Olivatko nämä kristillisiä kouluja, -
koska mainitsit opiskelleesi ranskaksi?
Joo, kristillisissä kouluissa opetetaan ranskaa ja englantia.
Joissakin kouluissa on molemmat kielet. - Kyllä.
Minä erikoistuin englannin kieleen, mutta alussa ala-asteella -
olin ranskankielinen. - No, sitten tämä tulosi Suomeen.
Ymmärsin, että olit aika nuori tänne tullessasi.
Millä tavalla tämä tapahtui? - Siis tämä on pitkä tarina.
Kun tulin Suomeen 90-luvun alussa, -
ennen sitä Aounista tuli presidentin seuraaja.
Aounhan oli Libanonin hallituksessa. - Kyllä. Michel Aoun.
Hänen aikanaan alkoi vähän konflikteja.
Aoun halusi Syyrian pois Libanonista.
Käytiin sotaa Syyriaa vastaan.
Sitten alkoi sisällissota kristittyjä vastaan.
Tämä sota vaikutti radikaalisti.
Silloin minulla oli rakennusfirma ja minulla oli varasto.
Anteeksi, minkä ikäinen sinä olit silloin?
Suomeen tullessani oli 28-vuotias. - Okei. Joo.
Pommiräjähdys osui varastoon ja tuhosi kaiken.
Mietin, onko nyt aika miettiä jotain muuta. - Niin.
Hain viisumia Suomeen. Serkkuni asui täällä. - Okei.
Sain viisumin parissa viikossa. Samaan aikaan hain Ranskaan.
Minulla asuu iso perhe Ranskassa, mutta Suomen viisumi tuli pikemmin.
Okei. - Tulin siis Suomeen. - Vau! - Jumalan johdatuksella.
Tiesitkö mitään tästä maasta ennen tänne tuloasi?
Jonkun verran kyllä, koska puhuin serkkuni kanssa jne.
Ei kuitenkaan muuta, ei kielestä mitään.
Tiesin kyllä, missä Suomi on, ja miten systeemi täällä toimii.
Tulin ihan turistiviisumilla tänne Suomeen.
Tarina alkaa. Tapasin vaimoni Niinan, -
ja nyt meillä on neljä lasta. - Vau!
Kun tulit Suomeen sillä turistiviisumilla, -
lähditkö opiskelemaan täällä, vai miten aloitit urasi Suomessa?
Joo, ensin piti olla suunnitelma, mitä haluaa täällä tehdä. - Niin.
Mietin, mitä voisi tehdä. Ensin pitäisi tehdä työtä. - Joo.
Ja oppia kieltä. Lähdin suomen kielen kurssille -
ja sain kurssin status A tai B, en muista. - Joo, kyllä.
Sitten ajattelin, että se ei riitä. Menin kesäyliopistoon.
Opin siellä suomea ja sitten valmistuin tulkiksi. - Niin.
Sain ensimmäisen työpaikan H:gin kaupungin ulkomaalaisvirastosta.
Joo. - Se oli vuonna -91.
Opin siis suomen kielen niin nopeasti, -
että 6 kuukauden kuluttua aloin puhua suomea.
Niin, se on kyllä aika uskomatonta.
Kun olet itsekin työskennellyt myös maahanmuuton parissa Suomessa, -
niin kieli varmaan hidastaa. - Integroitumista. - Niin, kyllä.
No, se on todella mahtavaa! Vielä sellainen kysymys, -
että kuinka päätit lähteä myös politiikkaan täällä Suomessa?
Siis politiikka on ollut sydäntäni lähellä Libanonissakin.
Joo, libanonilaisilla täytyy olla.
Politiikka on siis meillä tärkein. Siksi ajattelin, -
että täällä on jotain, mitä voin tehdä.
On tilaa ja muistan, kun liityin kokoomukseen.
Se oli vuonna -94. - Joo.
Sieltä alkaen siis politiikkaa. - Juuri näin.
Olet KD-puolueen Länsi-Helsingin osaston johtaja.
Länsi-Helsingin osaston puheenjohtaja.
Olet monissa muissakin luottamustoimissa.
Joo, olen tällä hetkellä KD-valtuustoryhmän sihteeri.
Kyllä. - Helsingissä. - Juuri näin.
Tästä oikeastaan aika luontevasti voimme siirtyä nyt keskustelemaan -
nimenomaan Lähi-idän kristityistä.
Lähi-itähän on kokenut valtavan muutoksen.
Sitten Ottomaanien imperiumin ajan -
Lähi-idän kristittyjen lukumäärät ovat pienentyneet huomattavasti.
Lähi-idän kristityt ovat muuttaneet Yhdysvaltoihin, Euroopan maihin jne.
Voimme nähdä, että Israelissa kristittyjen lukumäärä kasvaa, -
mikä on Lähi-idässä todella harvinaista.
Toinen maa, jossa Lähi-idän kristityt käyttävät valtaa, -
on nimenomaan Libanon.
Kun sanomme 'Lähi-idän kristityt' tai 'Libanonin kristityt', -
hyvin harva katsojistamme tietää, mitä se tarkoittaa, -
mikä se identiteetti tai kirkkokunta on.
Kerrotko meille, mitä Libanonin kristityt ovat.
Libanonin historiassa -
oli kaksi ryhmää, jotka perustivat Libanonin.
Silloin se oli tämä pieni Libanon. Nykyisin on Suur-Libanon. - Niin.
Pien-Libanonin perustivat druusi- kristityt ja maroniittikristityt.
Kristityt ovat siis peräisin sieltä eli ovat koko ajan olleet läsnä.
Nyt suuren Libanonin aikana -
siellä ovat ortodoksit, katoliset ja protestantitkin.
Suurin osa on kuitenkin maroniitteja. - Kyllä.
Yli 90 % libanonilaisista on maroniitteja.
Maroniitit ovat oma Lähi-idän ryhmä, mutta se kuuluu Vatikaaniin.
Okei. - Siis tällainen suhde Vatikaanin kanssa.
No, esimerkiksi Libanonin hyvin tunnetut valtaa pitäneet perheet, -
kuten vaikka Gemayelin perhe, olivatko he maroniitteja?
Itsenäistyttäessä tehtiin sopimus -
että presidentin pitää olla maroniitti. - Kyllä.
Ja pääministerin pitää olla sunni. - Niin.
Parlamentin puheenjohtaja on shiia.
Presidentin on siis pakko olla maroniitti.
Näin Gemayel on maroniitti. - Joo-o. Siis nämä ryhmät...
Kristittyjen sisällä on siis useampia kirkkokuntia ja ryhmiä.
No, tämä tuli aika selväksi, mutta kerrotko vielä, -
mitä kaikkia muita ryhmiä siinä yhteiskunnassa on?
Siis uskonnollisia ryhmittymiä -
tai nehän ovat osittain myös poliittisia. - Niin.
Siis Libanonin politiikka on monimutkaista politiikkaa. - Kyllä.
Uskonto liittyy politiikkaan.
Poliittiset puolueet ovat puolueita mutta kuuluvat johonkin ryhmään.
Uskonnolliseen ryhmään. Nykyinen presidentin puolue, -
Tayyar, on maroniitti ja kuuluu kristittyjen ryhmään.
Hezbollah on shiia -
ja kuuluu islamin uskontoryhmään.
Muslimeilla on siis valtaa, ja kristityilläkin on valtaa.
No, entä druusit?
Sodan jälkeen on tullut Taif-sopimus, -
joka solmittiin Saudi-Arabiassa. - Kyllä.
Se antaa sunneille paikan kongressissa.
Tämä on siis tulos, -
mutta Taif-sopimus ei ole toteutunut kokonaan.
Druuseille pitäisi siis tulla jokin asema neljäntenä.
Tämä on vaarallista, koska nyt on kolme johtajaa.
Kristitty presidenttinä johtaa. - Kyllä.
Sitten on shiia, joka on parlamentin puheenjohtaja -
ja sunni, joka on pääministeri. - Kyllä.
Siis kolme johtopaikalla. - Valta on siis jaettu ryhmittymien kesken, -
mutta aina tietty asema menee tietylle ryhmälle. - Joo.
Ymmärrän kyllä. No, miten kuvailisit -
kristittyjen asemaa Libanonissa -
tavallaan näiden ryhmien kesken?
Millaista on olla kristitty siellä Libanonissa?
Kristityn asema on vahva asema. Heillä on vahva asema.
Se syntyy politiikan kautta. - Kyllä.
Lisäksi armeijan johtaja on maroniitti. - Kyllä.
Tämä paikka kuuluu kristityille.
Parlamentista 50 % on islamia -
ja 50 % kristittyjä. - Kyllä.
Parlamentin 128 paikkaa on jaettu tasan puoliksi.
No, ihan käytännön elämän kannalta, niin onko näin, -
että kristityt asuvat ihan omilla tietyillä alueillaan -
ja käyvät omia koulujaan? Miten vahva tämä eriytyminen on?
Ymmärrän hyvin tämän kysymyksen, sillä sodan aikana oli näin. - Joo.
Kuitenkin sodan jälkeen 90-luvun jälkeen -
Libanon alkoi yhdentyä -
eli islamilaiset tulevat meidän alueellemme, -
jos voin sanoa 'meidän' alue, siis kristittyjen alueelle.
Kristityt silti vielä vähän varovaisesti lähtevät -
pois omilta alueiltaan islamilaisten alueille, -
mutta muslimit tulevat meidän alueillemme.
Tiedän, että esim. Israelissa on muslimiperheitä, -
jotka laittavat lapsensa mieluummin kristittyjen kouluun.
He ajattelevat koulutuksen tason olevan siellä korkeampi.
Tapahtuuko tällaista? - Siellä on sama systeemi.
Meillä on kirkkoon kuuluvia eli kristittyjä kouluja, -
ja siellä on muslimeja opiskelijoina. - Ymmärrän.
No, pystyisitkö mitenkään kommen- toimaan tällaista asiaa?
Monet seuraavat Lähi-idän politiikkaa tai seuraavat, -
mitä tapahtuu Israelin ja sen naapurimaiden kesken.
On yksi tekijä, joka muistetaan hyvin. Se on Hezbollah.
Pystytkö kommentoimaan, mikä on tämän järjestön asema Libanonissa?
Hezbollahilla on vahva asema.
Siinä on kaksi siipeä.
Siinä on poliittinen siipi, -
ja toinen on sotilaallinen siipi: armeija, aseet ja muut.
Nämä molemmat ovat hallituksessa.
Meillä on Hezbollahiin kuuluvia ministereitä -
ja meillä on kansanedustajia. Ne voivat vaikuttaa politiikkaan.
Ne voivat myös vaikuttaa, koska niillä on aseita. - Niin.
Siksi sen asema on vahva. Jos katsomme vähän eteenpäin, -
onko Hezbollah-organisaatio vaarallinen vai ei, -
siinä on tulkintavara, miten katsotaan, -
millainen Hezbollah se on. Siinä on kaksi ideaa.
Toiset sanovat sitä terroristi- järjestöksi, kuten USA, Kanada, -
Saudi-Arabia ja Israel.
Nämä sanovat sitä terroristi- järjestöksi.
Toisaalta Venäjä ja Kiina sanovat ei.
Eurooppa eli EU sanoo, että Hezbollahilla on kaksi linjaa.
Poliittinen, joka ei edusta terrorismia ja toinen aseellinen, -
joka edustaa terrorismia. Käsitys on siis monimutkainen.
Niin, kyllä. Sitten tietysti monet ulkovallat ovat myös sekaantuneet -
eri kautta Libanonin politiikkaan.
Varmasti siksi se on juuri niin monimutkaista.
Mietitään nyt pikkasen ihan Lähi-itää laajemmin.
Sinä pystyt tietysti arabiaksi seuraamaan mediaa. - Joo.
Tiedät, mitä tapahtuu. Yksi sellainen asia, -
mikä on viime vuosina noussut esiin varsinkin kristillisissä lehdissä -
ja mediassa on se, että Lähi-idässä itse asiassa on -
on tällainen hengellinen herääminen tai menossa oleva liike.
Sanotaan, että esim. sellaiset maat kuin Afganistan, -
josta kuulemme nyt todella huolestuttavia uutisia, -
tai Iran, että niissä on todella iso maanalainen kirkko.
Minua kiinnostaisi tietää, onko sinulla mielipidettä siitä, -
mitä tämä oikeastaan tarkoittaa -
tai oletko kuullut tästä, että Lähi-idässä on tällainen? - Joo.
Kyllä olen kuullut siitä, että kirkko ja seurakunta kasvaa -
ihan radikaalisti Iranissa ja muuallakin.
Afganistanissa, Pakistanissa ja muualla.
Kasvu on hyvä positiivinen merkki.
Mutta miten se jatko? Iranin ja Afganistanin hallituksilla -
on näet rajoituksia. Niillä on laki, -
joka ei salli demokratiaa eikä uskontoa. Miten jatkossa?
Jos ei ole hyvää, suoraa, vahvaa suunnitelmaa, -
miten jatkossa tehdään, sitten ne ovat ihan vaarassa.
Ajattelet siis, että kun nämä ihmiset kokoontuvat maan alla, -
niin se on... Niin, tämä on todella mielenkiintoista.
Esim. Kiinassa on hyvin iso maanalainen kirkko. - Joo.
Se kyllä kasvaa todella paljon, -
mutta se vaara on osa sitä kasvua. - Kasvu on vaara.
Jos hallitus tai valtio tietää, mitä sitten tapahtuu? -Niin, kyllä.
Millä tavalla ajattelet...? Arabimaailma ja nuoret -
ovat kasvaneet kännykän ja internetin kanssa.
He ovat nähneet, mitä on tapahtunut esim. Isisin aikana. .
Onko sinulla mitään ajatusta siitä, -
miten tämä on vaikuttanut nuorisoon arabimaailmassa?
Siis kännykän ja median käyttö on hyvää, -
koska se antaa kuvaa siitä, mikä Isis oikeasti on. - Kyllä.
Ja miten he toimivat.
Ja mistä ne ajatukset ovat syntyneet.
Musliminuorten on vaikea ymmärtää, -
onko se islam, mihin he uskovat sama kuin miten Isis toimii. -Niin.
Tämä voisi avata uusia ovia heille tulevaisuudessa -
ja herättää paljon kysymyksiä.
Luulen, että tästä voisivat lähteä vähän rikkomaan-
niitä vahvoja ajatuksia, jotka Isis otti itselleen. - Niin, kyllä.
Uskon, että nyt se on Isis. Ehkä myöhemmin tulevaisuudessa -
se voisi olla joku muu kuin Isis, joka tekee samoin. - Ymmärrän.
Niin, kyllä. Tuntuu, että tämä on radikalisoitunut yhä enemmän.
On ollut Hamas, al-Qaida, sitten Isis. Se on muuttunut pahemmaksi.
Mitä sitten? - Mikä on seuraava? Kyllä, olen samaa mieltä tästä.
Haluan nyt hetkeksi palata sinuun ja sinun elämääsi.
Olet tullut aivan outoon maahan Suomeen -
ja opiskellut kielen, joka oli sinulle outo ja hyvin erilainen -
kuin arabia ja ranska. - Joo.
Olet pystynyt luomaan täällä uran ja identiteetin opiskelemalla.
Olet päässyt myös politiikkaan mukaan.
Haluaisin kysyä sinulta, -
mikä ero on ollut sinun ja jonkun maahanmuuttajan välillä, -
joka kokee hyvin vaikeaksi päästä mukaan tähän yhteiskuntaan?
Kun muuttaa toiseen maahan, pitää ensin ymmärtää, -
mitä tarvitsee sieltä. - Niin.
Muutossa toiseen maahan on kaksi asiaa.
Tekeekö sen työn takia, paremman elämän takia tai miksi.
Itsellä pitää olla selkeä suunnitelma, mitä haluaa tehdä. - Niin, kyllä.
Kaksi tekijää ovat kieli ja työ.
Ensin pitää miettiä tarkkaan, miten voi oppia kieltä.
Sitten, millaista työtä pitää tehdä.
Nämä ovat ne kaksi tekijää.
Miten ajattelet tästä?
Kun tulee nimenomaan Suomeen, -
niin osa sanoo, että tämä on aika kova ja kylmä yhteiskunta.
Täällä on tavallaan vaikea...
Puhutaan paljon myös asenteista maahanmuuttajia vastaan.
Miten itse olet tämän vastaanoton ja suomalaiset kokenut?
Siis rasistisuutta ja rasismia -
en ole itse kokenut. - Niin.
Ehkä jonkin verran, että joku sanoo jotain pientä, -
mutta loppujen lopuksi keskustel- taessa yhdessä ajatus muuttuu.
Loppujen lopuksi se riippuu ihmisestä itsestään, -
mitä haluaa Suomesta. - Niin.
Haluaako elää täällä, tehdä työtä jne.
Tällaista maahanmuuttajat voisivat miettiä etukäteen.
Niin, kyllä.
Ajatellaan ihan haastattelumme lopuksi, -
että elämme aika merkillistä aikaa.
Monet kokevat hyvin raskaana ja vaikeana oman aikamme -
viimeisen kahden vuoden aikana.
Toisaalta monet maailman maat ovat eläneet sotien läpi -
ja paljon raskaampien vaiheitten läpi, kuin mitä meillä nyt on.
Mietin tähän loppuun sellaista, -
onko jotain, mitä voisit tai haluaisit sanoa, -
mikä olisi katsojillemme ihan sinulta itseltäsi -
ehkä jonkinlainen toivon sanoma? - Joo.
Jos katsotaan historiaa ja sen mukana elämän vaikeuksia, -
kaikenlaista vaikeaa on tapahtunut koko ajan.
Se voi helpottaa, kun uskoo, -
että tulevaisuus on erilainen.
Valo syntyy pimeydestä aina.
Jos on vaikeaa, niin rukoilee ja katsoo eteenpäin.
Asiat voivat parantua.
Se kuuluu meille, kun opettajamme Jeesus sanoo: -
"Älä pelkää. Minä olen voittanut maailman."
Aamen. - Tämä on hyvä sana.
Pitää muistaa aina ja miettiä, -
että tämä viesti on tullut meille. Täällä on elämä. Me elämme sitä.
Joka päivä on erilainen. Vaikeuksia ja kauheuksia -
voisi tapahtua meille. - Niin.
Kiitoksia todella paljon, Elie El-Khouri.
Tämä oli erittäin mielenkiintoinen haastattelu. - Kiitos, kiitos.
Hyvät katsojat! Tämä oli todella tärkeää uutta tietoa meille -
Libanonista ja Lähi-idän kristityistä.
Saimme myös maahanmuuttajan perspektiivin.
Seuraavalla kerralla käsittelemme edelleen vainottuja kristittyjä, -
mutta maa ja näkökulma ovat aivan eri.
Siihen asti näkemiin!
Olet katsonut Tiimalasi-ohjelmaa.
Tuon esille ajankohtaisia ilmiöitä ja historiallista totuutta.
Tule mukaan tukemaan Tiimalasi-ohjelmaa.
Voit soittaa tukinumeroon 0600-10177.
Tuki on noin 12 euron arvoinen.
Voit tukea pankkitilin kautta käyttämällä ohjelman viitettä -
tai internetin kautta osoitteessa tv7.fi/lahjoita.
Kiitos sinulle tuestasi!
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare