Hej! Välkommen till det här avsnittet av "Timglaset".
Jag heter Susanna Kokkonen.
I den här programserien lyfter jag fram historiska och aktuella ämnen.
Jag har behandlat tidigare de kristna i Mellanöstern.
Man kan säga att vi återknyter till det temat i det här avsnittet.
Med mig har jag en gäst som ursprungligen kommer från Libanon.
Elie El-Khouri, välkommen till det här programmet!
Tack för det, och tack för inbjudan.
- Elie El-Khouri, man skulle kunna presentera dig på många olika sätt.
Jag vet att du är affärsman.
Du har också gjort en politisk karriär här i Finland.
Du är kristen och familjefar. Du är också invandrare.
Du har faktiskt haft framgång som invandrare.
Låt oss nu börja helt från början.
Berätta för oss var du föddes -
och hurdan barndom du hade i Libanon.
Jag föddes i Beirut år 1960.
Min familj var liten. Den bestod av mina föräldrar och mig själv.
- Du var enda barnet? - Ja, enda barnet.
När jag föddes var det helt lugnt i Beirut, -
men när jag var 14 år, utbröt kriget.
Innan dess gick jag i skola, på låg- och högstadiet.
Allra först gick jag i en franskspråkig skola.
Sedan beslöt min far att jag skulle börja i en engelskspråkig skola.
Min far var matematiklärare och min mor hemmafru.
Mycket intressant. Får jag fråga: -
Vilka språk är officiella språk i Libanon?
Det officiella språket är arabiska.
Franska är det andra officiella språket. Även engelska används.
Var skolorna du gick i kristna skolor?
Du sade ju att du studerat på franska.
Ja, i de kristna skolorna -
sker undervisningen på franska eller engelska.
I vissa skolor undervisar man på båda språken.
Jag specialiserade mig i engelska, -
men först gick jag i en franskspråkig lågstadieskola.
Vad beträffar hur du kommit till Finland, -
så var du visst ganska ung, när du kom hit. Hur gick det till?
- Det är en lång historia.
Innan jag kom till Finland i början av 1990-talet, -
blev Aoun landets ledare. Han var med i Libanons regering.
- Michel Aoun? - Ja.
Under hans tid uppstod konflikter.
Aoun ville att Syrien skulle lämna Libanon.
Man inledde då ett krig mot Syrien.
Sedan utbröt ett inbördeskrig mot de kristna.
Det här kriget hade en radikal inverkan på allt.
Då hade jag en byggnadsfirma och ett lagerutrymme.
- Ursäkta, hur gammal var du då?
När jag kom till Finland, var jag 28 år.
En bomb exploderade i mitt lagerutrymme, och allt förstördes.
Jag funderade då om det var dags att göra något annat.
Jag ansökte om visum till Finland. Min kusin bodde här.
Jag fick visum ett par veckor senare.
Jag hade ansökt om visum även till Frankrike där många släktingar bor.
Visumet till Finland beviljades snabbare.
Och så kom jag hit till Finland. Det var Guds ledning.
Visste du någonting om Finland innan du kom hit?
Litet visste jag, för jag brukade tala med min kusin.
Men inte så mycket, inget om språket till exempel.
Jag visste dock var Finland ligger och hur samhället fungerar.
Jag kom hit till Finland med turistvisum.
Men så träffade jag min fru Niina, -
och nu har vi fyra barn.
- När du kommit till Finland med turistvisum, -
började du då studera här? Hur inledde du din karriär?
Man ska alltid ha en plan för vad man vill göra här.
Jag funderade på vad jag skulle kunna göra.
Först borde jag hitta ett arbete och lära mig språket.
Jag anmälde mig till en kurs i finska, -
och snart nådde jag nivå A eller B, jag minns inte exakt.
Jag tyckte att det inte räckte -
och anmälde mig till sommaruniversitetet.
Där lärde jag mig finska och sedan utbildade jag mig till tolk.
Min första arbetsplats var vid Migrationsverket i Helsingfors.
Det här var året 1991.
Jag lärde mig finska snabbt.
Efter bara sex månader började jag tala finska.
- Det är faktiskt ganska fenomenalt.
Eftersom du själv jobbat med invandrare här i Finland, -
har du säkert märkt att språket kan bromsa upp... - Integreringen, ja.
- Det är verkligen beundransvärt. Jag undrar också: -
Hur kom du på att du skulle börja ägna dig åt politik i Finland?
Politik låg mig varmt om hjärtat även i Libanon.
- För libaneser måste den göra det. - Ja, politiken är viktig för oss.
Därför tänkte jag att det här var något jag kunde göra.
Man gav mig plats, och jag anslöt mig till Samlingspartiet.
Det var år 1994. Sedan dess har jag varit politiskt aktiv.
- Och nu är du ledare för -
Kristdemokraternas avdelning i västra Helsingfors.
- Ja, ordförande för avdelningen.
- Du har också många andra förtroendeuppdrag.
Ja, just nu är jag sekreterare -
för Kristdemokraternas fullmäktigegrupp i Helsingfors.
- Nu passar det att vi övergår till att börja diskutera -
de kristnas situation i Mellanöstern.
Mellanöstern har ju gått genom en enorm förändring -
sedan tiden för det Osmanska riket.
Antalet kristna i Mellanöstern har betydligt minskat.
De kristna i området har flyttat till bl.a. USA och länder i Europa.
Vi kan se att antalet kristna växer i Israel, -
något som är mycket ovanligt i Mellanöstern.
Ett annat land där de kristna i Mellanöstern har inflytande, -
det är faktiskt Libanon.
När vi talar om de kristna i Mellanöstern och Libanon, -
är det dock väldigt få som vet -
vad de kristna har för identitet eller församlingstillhörighet.
Kan du berätta för oss vem Libanons kristna är?
- När det moderna Libanon grundades, -
skedde det genom två grupper.
Då var Libanon litet. Nu är Libanon stort.
Det var druser och maronitiska kristna som grundade Libanon.
Det har alltså hela tiden funnits kristna i landet.
Nu under Storlibanons tid -
finns det förvisso där ortodoxa, katoliker och protestanter, -
men de flesta är maronitiska kristna.
Över 90 % av Libanons kristna är maroniter.
Maroniterna utgör en egen grupp Mellanöstern, -
men de är underställda Vatikanen som de står i förbindelse med.
De mycket kända libanesiska familjerna som varit makthavare, -
exempelvis Gemayel-familjen, har de varit maroniter?
När Libanon blev självständigt, bestämdes det -
att presidenten bör vara maronit.
Premiärministern ska vara sunnit och parlamentets talman shiit.
Presidenten måste alltså vara maronit, -
så Gemayel var och är maronit.
Bland de kristna finns det alltså olika samfund och grupper.
Det blev nu ganska klart, men kan du också berätta -
vilka andra grupper det finns i samhället?
Det vill säga religiösa grupperingar.
De är väl delvis också politiska.
Ja, politiken i Libanon är komplicerad, -
och religionen hör ihop med politiken.
Ett politiskt parti är mera än bara ett parti.
Det hör också till en större grupp.
Vår nuvarande presidents parti kallas Tayyar.
Det är maronitiskt och hör till en kristen grupp.
Hizbollah å sin sida är shiitiskt -
och hör till den islamiska religionsgruppen.
Både muslimerna och de kristna har alltså makt.
- Hur är det då med druserna?
- Efter kriget slöts ett avtal som kallas Taif-avtalet.
Det slöts i Taif i Saudiarabien.
Avtalet ger sunniterna en plats i parlamentet.
Avtalet ledde till detta.
Taif-avtalet har dock inte helt och hållet förverkligats.
Druserna borde ha fått en position som fjärde part.
Det är ett farligt läge, för man kan säga att vi nu har tre ledare.
Vi har en kristen president som leder landet.
Sedan har vi en shiit, som är parlamentets talman, -
och en sunnit som är premiärminister.
Tre personer i ledande ställning.
Makten har alltså fördelats mellan de här grupperingarna, -
men en viss position tillhör alltid en viss grupp.
Jag förstår. Hur skulle du beskriva -
situationen för de kristna i Libanon -
i relation till de andra grupperna?
Hur är det att vara kristen i Libanon?
De kristna har en stark ställning i samhället.
Det har de fått genom politiken.
Dessutom är arméns ledare maronit.
De kristna har alltså en given plats i armén.
I parlamentet representerar 50 % islam -
och 50 % representerar de kristna.
Parlamentets 128 platser har alltså fördelats jämnt.
- Med tanke på hur det fungerar i praktiken, är det så att -
de kristna bor i sina egna områden?
Har de sina egna skolor?
Hur påtaglig är segregationen?
Jag förstår mycket väl frågan, för under kriget var det så här.
Men efter kriget, efter 1990-talet, -
har Libanon börjat enas.
Muslimerna söker sig till vårt område, -
om jag nu kan tala om "vårt" område, alltså de kristnas område.
De kristna lämnar dock ännu ogärna sina områden.
De undviker muslimernas områden, men muslimerna kommer till oss.
Jag vet att det finns muslimska familjer, exempelvis i Israel, -
som helst vill låta sina barn gå i en kristen skola, -
för de tror att utbildningsnivån är högre där.
Är det så också i Libanon? - Ja, precis på samma sätt.
Vi har olika kyrkors skolor, alltså kristna skolor, -
och där finns det även muslimska elever. - Jag förstår.
Skulle du kunna kommentera en till aktuell fråga?
Många följer ju med politiken i Mellanöstern, -
vad som händer i relationerna mellan Israel och grannländerna.
Det finns en faktor som inte glöms i första taget, nämligen Hizbollah.
Kan du förklara vad organisationen har för roll i Libanon?
- Hizbollah har en stark ställning i landet.
Organisationen har två grenar.
Dels har den en politisk gren -
och dels en väpnad gren med bl.a. en armé och vapen.
Båda grenarna finns representerade i regeringen.
Vi har ministrar som hör till Hizbollah -
och även parlamentsledamöter.
Hizbollah kan alltså påverka politiken.
Dessutom kan de påverka med sina vapen.
Därför är de så starka.
Om vi dock blickar framåt lite och ställer oss frågan -
om Hizbollah-organisationen är farlig eller inte, -
ser vi att det är en tolkningsfråga -
beroende på vad man har för syn. Det finns två uppfattningar.
Hizbollah är en terroristorganisation -
enligt bl.a. USA, Kanada, Saudiarabien och Israel.
De hävdar att Hizbollah är en terroristorganisation.
Detta menar dock inte Ryssland och Kina, -
medan Europa och EU betonar att Hizbollah har två inriktningar: -
dels den politiska, som inte representerar terrorism, -
och dels den väpnade som främjar terrorism.
Hizbollah-begreppet är alltså komplicerat.
Ja, det är det, och många utomstående makter -
är väl också på olika sätt inblandade i Libanons politik.
Säkert är saken just därför så komplicerad.
Låt oss fundera på Mellanöstern från ett bredare perspektiv.
Du kan förstås följa med de arabiskspråkiga medierna.
Du vet vad som händer, och något som -
lyfts fram de senaste åren, särskilt i de kristna medierna, -
är att det förekommer ett andligt uppvaknande i Mellanöstern.
En trend av det slaget är på gång.
Det sägs att sådana länder som exempelvis Afghanistan, -
varifrån vi fått ta emot oroväckande nyheter, -
har en mycket stor underjordisk församling - liksom även Iran.
Jag skulle vilja veta vad du tänker och tror om detta.
Vad betyder det egentligen?
Har du hört att det finns sådana församlingar i Mellanöstern?
Visst har jag hört att kyrkan och församlingen växer, -
radikalt i Iran, och även på andra håll, -
till exempel i Afghanistan och Pakistan.
Tillväxten är ett positivt tecken.
Men hur blir det i framtiden?
Regimerna i Iran och Afghanistan är nämligen restriktiva.
De har lagar som inte tillåter demokrati eller kristen tro.
Så vad händer sedan? Om man inte har en tydlig plan för -
hur man ska handla i ett senare skede, är de kristna i fara.
- Tänker du på att de kristna samlas underjordiskt?
- Ja. - Det är väldigt intressant, -
för det finns en mycket stor underjordisk kyrka i bl.a. Kina, -
och den växer kraftigt. Faran är en del av tillväxten.
- Tillväxt utgör en fara. Om regimen i en stat -
får nys om saken, vad händer då?
- Vad har du för tankar om ungdomarna i arabvärlden?
De har vuxit upp med mobiltelefoner och internet, -
och de har sett vad som hänt där exempelvis IS verkat.
Vad tänker du om det här?
Hur har det påverkat de unga i arabvärlden?
Användningen av mobiltelefoner och medier är något bra, -
för det låter en veta vad IS egentligen är, -
hur organisationen verkar och hur dess idéer uppstått.
Det är svårt för de muslimska ungdomarna att förstå -
om deras egen islamiska tro är densamma som IS verkar utifrån.
Det är något som kan öppna nya dörrar för dem, -
ge dem en framtid och få dem att tänka efter.
Jag tror att det här är något som kan skapa sprickor -
i de tankegångar som IS anammat.
Nu är det fråga om IS, men någon gång i framtiden -
kan det vara någon annan liknande rörelse.
- Ja, det verkar som att radikaliseringen har ökat.
Vi har haft Hamas, al-Qaida och IS. Läget har förvärrats.
Vart kommer det att leda? Jag håller med dig om detta.
Jag skulle vilja att vi nu igen talar om dig och ditt liv.
Du har kommit till Finland, ett främmande land, -
och du har lärt dig finska -
som är helt annorlunda än både arabiska och franska.
Du har lyckats göra karriär här och och en identitet och studera.
Du har också fått tillträde till politiken.
Jag skulle vilja ställa dig en sådan här fråga: -
Vad är det för skillnad mellan dig och de invandrare -
som upplever det mycket svårt att bli en del av vårt samhälle?
- När man flyttar till ett annat land, bör man veta -
vad man behöver i det nya landet.
Det är två saker som behövs, när man flyttar till ett annat land.
Oberoende av om man flyttar för arbetets skull -
eller få att få ett bättre liv, bör man ha en tydlig plan för -
vad man själv vill göra.
De två saker som behövs är språket och arbete.
Först bör man noga fundera på hur man ska kunna lära sig språket.
Sedan bör man fundera på hurdant arbete man ska ha.
Det här är de två viktiga faktorerna.
Berätta vad du tänker om det här: -
När någon kommit till ett annat land, i det här fallet Finland, -
så säger en del att det här är ett rätt hårt och kallt samhälle, -
att det är svårt att leva här.
Man talar också mycket om attityderna till invandrarna.
Hur har du själv upplevt mottagandet och finländarna?
När det gäller diskriminering eller rasism, -
så har jag inte själv erfarit det.
Kanske i någon mån, så att man har antytt något smått, -
men sedan när man talar med varandra, förändras inställningen.
I slutändan beror det på människan själv, -
vad man vill få ut av Finland.
Vill man bo här, arbeta och så vidare?
Innan man kommer till landet som invandrare, -
är det bra att tänka på de här frågorna.
- Just det. Så här i slutet av intervjun kan vi konstatera -
att vi lever i en ganska speciell tid.
Många upplever vår tid som mycket tung och svår.
Särskilt de två senaste åren har det varit så.
Å andra sidan har många av världens länder gått genom krig -
och mycket tyngre perioder än den vi nu lever i.
Jag undrar nu till sist -
om det finns något som du skulle kunna säga, -
något du själv skulle vilja berätta för våra tittare.
Kanske något som ger oss hopp?
När vi studerar historien och alla de problem som finns i livet, -
ser vi att alla möjliga slags svårigheter händer hela tiden.
Det som kan göra livet lättare är att ha en tro på -
att framtiden kommer att vara annorlunda.
Ljuset uppstår alltid i mörkret.
I svårigheterna ska människan be och blicka framåt.
Allt kan bli bättre.
Det angår oss att vår lärare Jesus säger: -
"Var inte rädda. Jag har övervunnit världen."
- Amen. - Det här är ett gott budskap.
Vi ska alltid komma ihåg att vi fått det här budskapet.
Här lever vi, och ingen dag är den andra lik.
Svårigheter och hemska saker kan hända oss.
Ett stort tack till dig, Elie El-Khouri.
Det här var verkligen en intressent intervju. - Tack, tack.
Bästa tittare! Det här gav oss en mycket viktig information -
om Libanon och de kristna i Mellanöstern.
Vi fick ta del av den ur en invandrares synvinkel.
Nästa gång fortsätter vi med temat förföljda kristna, -
men då talar vi om ett annat land från ett annat perspektiv.
På återseende tills dess!
Du har tittat på programmet "Timglaset".
Här behandlar vi aktuella fenomen och historiska sanningar.
Häng med och stöd Himlen TV7!
I Finland kan du stödja oss genom att ringa till numret 0600 10070.
Samtalet kostar 10,01 euro och lna.
Lyssna till hela meddelandet för att slutföra donationen.
Donationer i Sverige: Swisha 123 677 9300.
Tack för ditt stöd!
Översättning: Himlen TV7