Hei! Tervetuloa Tiimalasi-ohjelmaan!
Nimeni on Susanna Kokkonen ja nostan esille aiheita, -
jotka ovat ajankohtaisia historiaa peilaten.
Poikkeuksellisesti teen kaksi ohjelmajaksoa katsojien pyynnöstä -
aiheesta, joka liittyy demokratiaan ja koronatoimenpiteisiin.
Tässä jaksossa kanssani on lakimies ja kansanedustaja Ville Tavio.
Ville, tervetuloa tähän ohjelmaan! - Kiitos, kiva olla täällä.
Ville, sinä olet kaupunginvaltuutettu Turusta.
Olet lakimies, yrittäjä, kansanedustaja.
Viime aikoina olet ollut aika paljon esillä mediassa.
Kerrotko, kuinka lähdit mukaan politiikkaan?
No, lähdin mukaan politiikkaan oikeastaan niin, -
että kun opiskeluaikoina opiskelin oikeustiedettä Turun yliopistossa, -
niin erikoistuin Eurooppa-oikeuteen eli Euroopan Unionin oikeuteen.
Siinä oli minulla yksi herätyskohta, -
koska kirjoja EU:n oikeudesta ja Euroopan tulevaisuudesta -
ei ole oikein suomennettu. Ne olivat englanniksi, ranskaksi jne.
Niistä huomasi, että suunnitelma olikin aivan toisenlainen, -
kuin suomalaisille on kerrottu. Siksi valitsin -
sen ainoan vaihtoehdon EU-mielisille puolueille, perussuomalaiset.
Ymmärrän. - Muitakin tekijöitä oli. Oli sananvapaustilanne.
Jussi Halla-aho oli juuri saanut erikoisen tuomion -
blogitekstistään, jossa en vieläkään näe mitään väärää.
Tietenkin myös maahanmuutto oli tabu. Siitä ei saanut keskustella.
Sananvapausajatus oli näin syynä lähteä politiikkaan.
Kun nyt mainitsit sananvapauden, -
me tässä ohjelmassa pureudumme nimenomaan demokratiaan -
- ja koronatoimenpiteiden aikana.
Ihan lyhyesti, mitä ymmärrät kansalaisoikeuksien käsitteellä?
Niin, Suomessa on kaiken toiminnan pohjana Suomen perustuslaki.
Meillä on jaoteltu eri perusoikeuksia, -
joita siis ei saa tietenkään rikkoa. - Niin.
Ja niihin tehtävät rajoitukset käsitellään.
Suomessa on ennakkovalvonta. Eduskunnan perustuslakivaliokunta -
on elin, joka katsoo, noudattaako hallituksen esitys perustuslakia.
Kyllä. Kun puhutaan globalisoituvasta maailmasta -
ja mainitsit tämän Eurooppa-oikeuden, -
mitä tämä globalisaatio on -
tai miten se suhtautuu meihin ja meidän omiin lakeihimme?
No, globalisaatio on kiihtyvä ilmiö, -
jossa koko maailmasta tulee keskinäisriippuvaisempi.
Meidän kansallismielisten näkö- kulmasta se ei ole kovin toimivaa, -
vaan keskinäisriippuvuus jää aina jotenkin puolitiehen.
Se on näet vahvimman oikeutta. Siinä haluamme kansallisvaltion -
itse pitävän puoliaan. Aika usein politiikassa näkyy tämä jaottelu.
On näet aika pitkälti kyse tilanteesta -
kansallismieliset vs. globaalistit. - Kyllä.
Siinä yritetään ylikansallisesti tehdä kaikki päätökset.
Mitä sinulle siis merkitsee, -
että olet itsenäisen Suomen kansanedustaja, -
kun maailma globalisoituu niin nopeasti?
Niin, olen kansallismielinen ja perusfilosofiaani kuuluu juuri se, -
että Suomen tulee olla suomalaisten kansallisvaltio.
Se on suomalaisten turvapaikka -
vaikeassa väkivaltaisessa maailmassa. - Kyllä.
Kansallisvaltio on mielestäni todistetusti paras tapa -
toteuttaa oikeudenmukainen vapaa maailma, -
jossa kansakunta voi elää rauhassa.
No, kun siirrytään tästä nyt arvomaailmaan, -
niin sen verran haluan kysyä... Mainitsin sananvapauden -
ja kansalaisoikeudet, niin mitä Suomen juutalais-kristillinen -
arvopohja merkitsee? Monista katsojista tuntuu ehkä siltä, -
että sitä ei enää ole tai sitä ollaan murentamassa.
Niin, siltä se itsestäkin tuntuu.
Kun maailman asioita eduskunnan vinkkelistä seuraa joka päivä, -
niin usein tuntuu, että maailma on mennyt todella hulluksi. - Niin.
Meidän tulisi perinteistä konservatiivista arvomaailmaamme -
lähteä puolustamaan ja muistaa, -
että juuri juutalais-kristilliselle yhteiselle arvopohjalle -
länsimainen sivistys on rakennettu.
Sitä puolustamme ja olen itse myös kristitty. - Niin.
Ajan kristittyjen perhearvojen mukanaoloa yhteiskunnassa. - Kyllä
Koetko sinä, että sananvapauteen kohdistuva -
kaventuminen kohdistuu nimenomaan juutalais-kristillisiin arvoihin, -
kun niistä puhuu julkisesti? Onko tässä yhteys?
On, on siinä. Kun nyt nähdään, -
että yksi oppositiojohtajistamme Päivi Räsänen on ollut -
pitkässä poliisitutkinnassa sen vuoksi, -
että hän on kertonut raamatullista tulkintaansa homoseksuaalisuudesta.
Siinähän ei pitäisi olla mitään väärää.
Mielestäni nyt näyttää siltä, -
että myös koululaitos... Minua huolestuttaa hirveästi, -
mitä kouluissa tapahtuu. Millaista arvomaailmaa kouluissa opetetaan?
Kun olin itse koulussa, meillä oli vielä kristillisiä aamunavauksia, -
rukousta jne., joka mielestäni oli lapselle ihan hyväkin kasvupohja.
Nyt ollaan menty vähän erilaisiin uskomuksiin.
Joo, kyllä. Tämä on monille sellainen asia, -
että ihmiset kokevat avuttomuutta.
Mitä tämän ohjelman katsoja voi tehdä tälle asialle?
Mikä on keino sananvapauden ylläpitämiseksi?
Onko sinulla mitään ajatusta? - No, kyllähän se, -
että uskaltaa kertoa mielipiteensä julkisesti, -
on tietenkin ensimmäinen askel sananvapaudesta kiinnipitämiseen.
Itse politiikassa toimivana sanon uskovani demokraattiseen prosessiin -
ja siihen, että se on se järjestelmä, jossa elämme.
Tietysti konservatiivien tulisi aktivoitua -
ja olla yksi yhtenäinen joukko vaikuttamassa -
puoluekantaan katsomatta, uskaltautua mukaan ja puhua -
omista arvoistaan ääneen. - Nyt menemme vähän eteenpäin.
Olemme vähän katsoneet vapauksia ja demokratiaa.
Demokratian olemus on nimenomaan se, että se on kansanvalta.
Valtaa siis käyttää kansa, -
ja me valitsemme henkilöt, jotka sitä meille käyttävät.
Tavallaan olemme nähneet kuvia Yhdysvalloista, Kanadasta, -
Australiasta, Italiasta, Ranskasta, Saksasta.
Näissä vahvoissa demokratioissa, joiden demokraattinen traditio -
saattaa olla vanhempi kuin meidän, -
niin yhtäkkiä siellä on tapahtunut nopea muutos.
Koronatoimien varjolla on esim. pastoreita viety vankilaan -
vaikkapa Australiassa. Kirkkoja on väkisin suljettu esim. Kanadassa.
Yhdysvalloissa on esim. valtavasti poliiseja, -
jotka ovat irtisanoutuneet, koska he eivät halua olla painostamassa -
muita kansalaisia. Asiahan on siis koronapassi, -
ja se, miten siitä puhutaan. Tämä loukkaa yksilön oikeuksia, -
mutta silti Suomikin on mennyt mukaan koronapassiin.
Aloitetaan ihan siitä, että olen nähnyt, -
että olet ottanut tähän kantaa eduskunnassa.
Mikä koronapassissa on se elementti, joka herätti sinut, -
että se on epädemokraattinen tai että siinä piilee vaara?
Niin, muistan, kun koronapassista puhuttiin -
jo silloin kesän alkupuolella.
Tuolloin pääministeri Sanna Marin sanoi, ettei se käy hänelle.
Hän selvästi ilmaisi, ettei pitänyt tästä kokoomuksen ehdotuksesta.
Silloin ajattelin, että ei tätä tule.
Kun tämä sitten otettiin muualla Euroopassa, niin se sieltä tuli.
Tämä on just ehkä tätä, ei globalismia, mutta ehkä federalismia.
Suomalaisilla päättäjillä on kova tarve jostain syystä -
kopioida samaa, mitä joku muu Euroopan maa.
Huomasin heti, että tämä on selvää ihmisten jaottelua -
heidän terveystietonsa perusteella. - Kyllä.
On vaarallinen suunta valtiolle jaotella ihmisiä -
terveyteen liittyvän tiedon perusteella.
Tieto, joka on muuten yleensä hyvin salassa pidettävää, -
yksityisyyden suojan alla täysin olevaa.
Nyt sitä täytyy jakaa. Sekään ei ole hyvä suunta.
Se on silti ehkä pienempi asia tässä. Iso kuva on tässä se, -
että kansanedustajana minulla on ollut etuoikeutettu asema -
kuulla eri asiantuntijoita korona- epidemian varrella hyvin laajasti.
Sieltä tulleet kannat ovat olleet vaihtelevia, -
vaikka julkisesti halutaan ehkä tuoda yleistä narratiivia, -
että tässä on vain yksi totuus, ja nyt hoidetaan asiaa näin.
Se ei ihan ole totta, koska asian- tuntijoilla ON eri mielipiteitä.
Ei ole ollut nimenomaan epidemiologisesti perusteltua, -
millä tavalla koronapassi pelastaa ihmisiä.
Miten tämä ehkäisee ihmisten joutumista sairaalahoitoon?
Siitä syy-seuraus-suhteesta tehtiin aika pikaisia arvioita.
Todellisuudessa vaikutus ei ollut kovinkaan nähtävissä.
Hallitus ei juuri missään vaiheessa ole edes esittänyt arviota.
Tehdessään esityksen hallituksen yleensä pitää kertoa seuraukset.
Koronapassi on vain yleinen korona- toimenpide. - Niin.
Nyt sanotaan vaan, että tämä auttaa jotain.
Kukaan ei määrittele, eikä ole seurantamittaristoa.
Miten sitä voisi mitata? - Sitä ei oikeastaan voi mitata.
Jos sitä mitataan tartuntamäärässä, joka on vähän epäolennainen, -
koska sillä ei enää ole merkitystä, vaan sillä, -
paljonko sairaalakapasiteettia on uhattuna. Nyt on todettu, -
että erikoissairaanhoitomme kestää. On oltu vakiintuneella tasolla.
Nyt on nähty alueellisia piikkejä, mutta on aina vaikea sanoa syytä.
Tehdään aina joku toimi -
ja jos menee hyvin, niin sanotaan, että se pelasti järjestelmän.
Jos menee huonosti, niin sanotaan, että tätä tarvitaan lisää.
Siinä ei ole johdonmukaisuutta, vaan enemmänkin päähänpinttymää.
Poukkoilevaa? - On, on. Siitä puuttuu syy-seuraus-suhdetta.
Asioita käsitellään vähän mustavalkoisellakin tavalla.
No, nyt tavallisen veronmaksajan -
ja edustamieni kansalaisten näkökulmasta.
Kuulin Facebookissa levitetyn huhun, -
että Suomi olisi tarjoutunut ottamaan potilaita hoitoon Baltiasta -
vaikka terveydenhuoltomme pärjäämi- sen väitetään olevan kiikun kaakun -
isosta koronapotilasmäärästä. Oletko kuullut tästä? - No, en ole.
Iltapäivälehdet uutisoivat tällaisesta hallituksen esityksestä.
Okei. En ole kuullut vielä. - No mutta, kun mainitsin lehdet, -
niin menemme seuraavaan aiheeseen.
Meillä on ollut vihapuheen käsite tapetilla hyvin pitkään.
On äärettömän vaikeaa määrittää, mikä on vihapuhetta.
Käytännössä sitä on melkein mahdotonta määrittää.
Itse olen huomannut nyt lehtiä lukiessani, -
että ikään kuin rokottamattomiin on kohdistunut kampanja.
Siinä on käytetty äärettömän karkeaa ja voimakasta kieltä, -
hyvin negatiivisia ilmaisuja. Osittain pystyisin peilaamaan niitä -
ihan jonnekin 30-luvulle. Ne ovat niin voimakkaita, -
joita jossain ryhmässä sanotaan. Oletko huomannut tätä?
Millä tavalla suhtaudut siihen, että puhe on ikään kuin vihapuhetta -
mutta nyt kukaan ei herää sanomaan siitä mitään?
No, kyllä juuri tämä mustavalkoisuus tässä huolestuttaa.
Tavallaan se tilanne, että siellä on...
Koko ajan esimerkiksi sivutetaan se seikka, -
että kaikille ei suositella rokottautumista. - Niin.
Ehkä terveydentilasta johtuen. Voi olla aiempia aivoverenvuotoja -
tai mitä vaan, joka johtaa siihen, että löytyy lääkäri, -
joka sanoo potilaalleen, ettei tämän ehkä kannata rokottautua.
Tässä leimataan kaikki niin, -
että syypäänä koko epidemialle ovat rokottamattomat, -
vaikka rokote ei ole teholtaan ihan sellainen, -
mitä alkujaan lupailtiin. Muistamme, että kerrottiin, -
että se on kuin muutkin aiemmat rokotteet: yksi rokote -
etkä enää juurikaan saa tartuntaa. Kaikki on kunnossa.
Ei mennyt kauan, kun tarvittiin toinen rokote. - Kyllä.
Nyt olemme kolmannessa, neljännessä... Loppua ei näy.
Tämä narratiivi on käynyt heikoksi juuri siksi, että...
Täytyy muuten sanoa, että olen itse alusta alkaen ollut -
rokotteiden kannalla, mutta niin, -
että ensisijaisesti riskiryhmät tulee rokottaa.
Tiedämme, että riskiryhmäläiset ovat suurimman uhan alla. - Kyllä.
Muitten ryhmien rokottaminen ei ole ehkä niin välttämätöntä mielestäni, -
mutta arvio on nyt tehty. Suomessakin tilastoidaan -
enimmäkseen yli 12-vuotiaita... - Kyllä.
...joita suositellaan rokotettaviksi.
Kyllähän rokotuskattavuudet aika isoja ovat. - Niin.
Ajatus siitä, että siellä olisi joku... kuinka paljon...
kun asiantuntijatkaan eivät sano mikä sen tulee olla.
Juuri katsoin viranomaisten vastausta tähän.
Kun saavutamme 80 %:n rokotuskattavuustavoitteen, -
voiko yhteiskunta avautua normaalisti kuten luvattiin.
Nyt vedetään siltäkin matto pois alta ja sanotaan, -
että otetaan taas uusi tavoite. - Niin. - Aika huolestuttavaa -
tämä mustavalkoinen ajattelu. Keskustelussa on kaksi ääripäätä, -
kun tarvittaisiin kultainen keskitie. - Niin.
Mainitsit, että nämä arviot tavallaan vaihtelevat jne.
Nythän on niin, että näissä muissa mainitsemissani maissa...
- ja minun pitäisi tähän lisätä itselleni hyvin tuttu maa Israel.
Seuraan sen hepreankielistä lehdistöä koko ajan.
Nämä toimenpiteet eivät ole koskaan pysähtyneet siihen, -
mitä on alun perin sanottu. Niitä on laajennettu -
ja on ehkä ajateltu, että vielä tämä toimenpide, -
niin siitä tulee apu. Ongelma on kuitenkin se, -
että tämä minusta nakertaa luottamusta demokratiaamme -
ja jopa edustajiimme ja hallituksiimme.
Ihmisille tulee näet sellainen olo, -
kuinka luotettavaa tämä tieto on.
Kun nämä toimenpiteet voivat mennä jyrkemmiksi, -
niin missä on se raja, jota demokratia ei voi ylittää -
edes toimiessaan pandemiaa vastaan?
Tätä voisimme vielä hetken pohtia.
Voiko tavallinen kansalainen vielä luottaa demokratiaan ja siihen, -
että meillä on demokratia ja että nimenomaan meitä puolustetaan?
No, kaikki puolueet eduskunnassa toivovat kuitenkin, -
että ihmiset luottavat päätöksentekomalliin ja demokratiaan.
Ei ole kenenkään etu, että luottamus päätöksentekoon... - Niin.
Olemme kaikki samassa veneessä yh- dessä soutaen ja huovaten eteenpäin.
Näen tämän ehkä politiikan näkökulmasta... - Joo.
Jokaisella ryhmällä on ehkä tiettyjä toivomuksia, -
että toisen ryhmän äänestäjät luottamuspulassa jäisivätkin kotiin.
Se on huonoin skenaario. Ne, jotka hallituksen päätösten takia -
menettävät luottamustaan demokratiaan eivätkä enää äänestä.
Silloin vallassa olevat vasemmisto- puolueet menestyvät. - Niin.
Tärkeää on, että passiiviseksi jääminen ei ole vaihtoehto.
Tässä täytyy puolustaa demokratiaa demokratian itsensä kautta.
Olla aktiivinen ja ottaa tässä rooli.
Mitä se tarkoittaa käytännössä? Jos ajatellaan tavallista työssä käyvää, -
niin mitä hän voi tehdä? Onko se pelkästään äänestämistä?
Edustuksellisessa demokratiassa se on äänestämistä.
Kuten aiemmin sanoin, jos vapaa-aikaa on, -
niin on tervetullut kaikkien puolueiden rivissä mukaan toimintaan.
Kyllä tuolla tavalla voi siis toimia demokratiassa aktiivisesti.
Se on minusta se paras väylä toimia.
Ei välttämättä mielenosoittaminen, vaikka siihenkin on oikeus.
Ei se liene yhtä tehokasta kuin oma järkevä vaikuttaminen asioihin -
olemalla itse mukana. - Niin, kyllä varmasti.
Sinä näet siis asian niin, -
että huolestuneiden kansalaisten tulisi pyrkiä vaikuttamaan -
ja toimimaan demokratian puitteissa puoluetoiminnan kautta?
Kyllä, siinä järjestelmässä kannattaa elää.
Ei siitä kannata yrittää luopua, -
koska sen tien päässä ei odota mitään parempaa.
Niin, tämä on nimenomaan se huolestuttava asia, -
että demokratia ei ole täydellinen, -
mutta on silti paras systeemi ja hallintomalli, joka on kehitetty.
Niin, huonoista hallintomalleista paras, sanoo joku.
Niin, kyllä nimenomaan. Nyt taas palaan -
näitten muitten maitten pitkään luetteloon, jonka annoin.
Onko mahdollista, että nyt otetaan sellaisia askeleita, -
joiden jälkeen ei enää voida palata siihen?
Puhun nyt hyvin vakavasti, -
koska en tarkastele asiaa vain tämän päivän näkökulmasta, -
vaan haluan tuoda mukaan sen historian, mikä esim. Euroopassa on.
Tällaiset suuret yhteiskunnalliset muutokset eivät koskaan ala -
niin kuin päivästä päivään, vaan nehän viedään läpi vähitellen.
Lainsäädäntö on tässä tosi tärkeä. Jopa natsi-Saksassa se oli -
se kuljettava reitti. Ei ollut laitonta toimintaa, -
vaan nimenomaan tehtiin uudet lait, jotka jopa päivättiin niin, -
että se sopi jotenkin siihen käytettävään tilanteeseen.
Mietin sitä, onko mahdollista, -
että voidaan ylittää sellainen raja.
No, se on, mihin se raja vedetään, mutta mielestäni on hyvä, -
että se on periaatteellinen. Jos antaa pirulle pikkusormen, -
niin se vie koko käden. - Niin.
Minä lähestyn näitä asioita aika periaatteellisesti.
Vaikka koronapassi nyt esim. annettiin ravintoloihin, -
niin näimmehän me, että se on yksi askel sitä kohden, -
että sen saavat muutkin.
Kaikki hallituksessa perustelivat sitä niin, -
että se koskee vain ravintoloita, ei välttämättömyyksiä.
Kun laki juntattiin eduskunnassa läpi, -
niin samana päivänä (!) kokoomus esitti sitä myös työpaikoille.
Niin härskisti vaan eli askel askeleelta.
Aina seuraava... seuraava... Olemme Turussa jo nähneet, -
että telakan alihankintayrityksiltä on jo alettu vaatia näitä.
Toivoisin itse, että se tulisi uudelleen -
perustuslakivaliokunnan arvioitavaksi. Hivuttaminen huolestuttaa.
Perustuslakinäkökulma on tärkeä, -
koska minua on huolestuttanut juuri se, -
voiko koronan varjolla rajoittaa mitä vain perusoikeuksia.
Aikoinaan katsottiin, että Uusimaa voidaan sulkea.
Sitä kannatti oikeassa mittasuhteessa olevana kokeilla.
Se kokeiltiin. Nyt voidaan todeta, ettei se ollut kovin menestyksekäs.
Sitten hallitus ajoi ulkonaliikkumis- kieltoa, joka ei taas sopinut.
Sitten tuli koronapassi. Itse ajattelin, ettei tämä ehkä mene läpi.
Mutta se meni ja osittain siihen ehkä vaikutti sekin, -
että katsottiin, että baareissa käynti ei ollut välttämätöntä.
Se tuntui henkisesti ehkä pieneltä asialta, mutta mitä seuraavaksi?
Niin, ongelma on, että näissä muissa maissa -
se on edennyt nimenomaan näin, ja olemme ihan absurdissa tilanteessa.
Esim. Australiassa ihmisiä on pidätetty, -
koska he ovat menneet asuintalonsa pihalle tupakalle -
ilman maskia ja koronapassia.
Tätä ei voisi uskoa todeksi, jos ei näkisi niitä uutisia.
Tämä on se, mikä huolestuttaa.
Vielä lopuksi: onko mitään lyhyttä kommenttia -
tai sellaista toiveikasta kommenttia katsojille?
No, kyllä olen itse kokenut sen niin, -
että kansa vähän kyllästyy tähän jatkuvaan koronaveivaamiseen.
Jollain lailla joudutaan se piste katsomaan, -
jossa terveydenhoidon kapasiteetti sallisi rajoitusten poistamisen.
Aina tulee kuitenkin uusia variantteja ja uskon, -
että suurin osa, 99,9 % ihmisistä selviää tästä tilanteesta -
ja pystyy elämään normaalia elämää.
Kiitos sinulle, Ville Tavio, että olit mukana.
Seuraavalla kerralla jatkan lakimiehen, -
kymmenien tuhansien ihmisten seuraaman asiantuntijan kanssa -
tästä samasta aiheesta. Olettehan silloin mukana siinä jaksossa.
Hei hei!
Olet katsonut Tiimalasi-ohjelmaa.
Tuon esille ajankohtaisia ilmiöitä ja historiallista totuutta.
Tule mukaan tukemaan Tiimalasi-ohjelmaa.
Voit soittaa tukinumeroon 0600-10177 -
noin 12 euron arvosta.
Voit tukea myös pankkitilin kautta käyttämällä ohjelman viitettä -
tai internetin kautta osoitteessa tv7.fi/lahjoita.
Kiitos sinulle tuestasi!
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare